# Službeni list C 383/17.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 383 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Svezak 58.17. studenoga 2015. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 383

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Svezak 58.17. studenoga 2015.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| | 509. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 1. i 2. srpnja 2015. |
| 2015/C 383/01 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Žene i promet (razmatračko mišljenje na zahtjev Komisije) | 1 |
| 2015/C 383/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Tvrdnje o ekološkim, socijalnim i zdravstvenim svojstvima na unutarnjem tržištu (samoinicijativno mišljenje) | 8 |
| 2015/C 383/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o sportu i europskim vrijednostima (samoinicijativno mišljenje) | 14 |
| 2015/C 383/04 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Skladištenje energije: čimbenik integracije i energetske sigurnosti (samoinicijativno mišljenje) | 19 |
| 2015/C 383/05 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Pametni gradovi kao pokretači razvoja nove europske industrijske politike (samoinicijativno mišljenje) | 24 |
| 2015/C 383/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora TTIP i njegov utjecaj na MSP-ove (samoinicijativno mišljenje) | 34 |
| 2015/C 383/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ciljevi nakon 2015. godine u euromediteranskoj regiji (samoinicijativno mišljenje) | 44 |
| 2015/C 383/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Financiranje razvoja – položaj civilnog društva (samoinicijativno mišljenje) | 49 |
| 2015/C 383/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ocjena savjetovanja Europske komisije s dionicima (samoinicijativno mišljenje) | 57 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

509. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 1. i 2. srpnja 2015.

2015/C 383/01

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Žene i promet (razmatračko mišljenje na zahtjev Komisije)

1

2015/C 383/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Tvrdnje o ekološkim, socijalnim i zdravstvenim svojstvima na unutarnjem tržištu (samoinicijativno mišljenje)

8

2015/C 383/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o sportu i europskim vrijednostima (samoinicijativno mišljenje)

14

2015/C 383/04

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Skladištenje energije: čimbenik integracije i energetske sigurnosti (samoinicijativno mišljenje)

19

2015/C 383/05

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Pametni gradovi kao pokretači razvoja nove europske industrijske politike (samoinicijativno mišljenje)

24

2015/C 383/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora TTIP i njegov utjecaj na MSP-ove (samoinicijativno mišljenje)

34

2015/C 383/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ciljevi nakon 2015. godine u euromediteranskoj regiji (samoinicijativno mišljenje)

44

2015/C 383/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Financiranje razvoja – položaj civilnog društva (samoinicijativno mišljenje)

49

2015/C 383/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ocjena savjetovanja Europske komisije s dionicima (samoinicijativno mišljenje)

57

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR |
| | 509. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 1. i 2. srpnja 2015. |
| 2015/C 383/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zelenoj knjizi o stvaranju unije tržišta kapitala(COM(2015) 63 završna verzija) | 64 |
| 2015/C 383/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Pariški protokol – Plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.(COM(2015) 81 završna verzija) | 74 |
| 2015/C 383/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te Europskoj investicijskoj banci o okvirnoj strategiji za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom (COM(2015) 80 završna verzija) i Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o ostvarenju cilja od 10 % elektroenergetske interkonekcije – Priprema europske elektroenergetske mreže za 2020 (COM(2015) 82 završna verzija) | 84 |
| 2015/C 383/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ususret novoj europskoj politici susjedstva(JOIN(2015) 6 završna verzija) | 91 |
| 2015/C 383/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/621/EEZ o utvrđivanju maksimalne razine eruka kiseline u uljima i mastima i Uredbe Vijeća (EZ) br. 320/2006 o utvrđivanju privremenog sustava za restrukturiranje industrije šećera (COM(2015) 174 završna verzija – 2015/0090 COD) | 99 |
| 2015/C 383/15 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog Parlamenta i Vijeća o višegodišnjem planu oporavka plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 302/2009(COM(2015) 180 završna verzija – 2015/0096 COD) | 100 |

III.   Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

509. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 1. i 2. srpnja 2015.

2015/C 383/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Zelenoj knjizi o stvaranju unije tržišta kapitala(COM(2015) 63 završna verzija)

(COM(2015) 63 završna verzija)

64

2015/C 383/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Pariški protokol – Plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.(COM(2015) 81 završna verzija)

(COM(2015) 81 završna verzija)

74

2015/C 383/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te Europskoj investicijskoj banci o okvirnoj strategiji za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom (COM(2015) 80 završna verzija) i Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o ostvarenju cilja od 10 % elektroenergetske interkonekcije – Priprema europske elektroenergetske mreže za 2020 (COM(2015) 82 završna verzija)

(COM(2015) 80 završna verzija)

(COM(2015) 82 završna verzija)

84

2015/C 383/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Ususret novoj europskoj politici susjedstva(JOIN(2015) 6 završna verzija)

(JOIN(2015) 6 završna verzija)

91

2015/C 383/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/621/EEZ o utvrđivanju maksimalne razine eruka kiseline u uljima i mastima i Uredbe Vijeća (EZ) br. 320/2006 o utvrđivanju privremenog sustava za restrukturiranje industrije šećera (COM(2015) 174 završna verzija – 2015/0090 COD)

(COM(2015) 174 završna verzija – 2015/0090 COD)

99

2015/C 383/15

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog Parlamenta i Vijeća o višegodišnjem planu oporavka plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 302/2009(COM(2015) 180 završna verzija – 2015/0096 COD)

(COM(2015) 180 završna verzija – 2015/0096 COD)

100

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

509. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 1. i 2. srpnja 2015.

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/1

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Žene i promet”

(razmatračko mišljenje na zahtjev Komisije)

(2015/C 383/01)

| Izvjestiteljica: | Madi SHARMA |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Raymond HENCKS |

Izvjestiteljica:

Madi SHARMA

Suizvjestitelj:

Raymond HENCKS

Dana 8. ožujka 2015., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija je odlučila savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o temi:

„Žene i promet”.

Stručna skupina za prijevoz, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 16. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja (sjednica od 1. srpnja 2015.), s 119 glasova za, 1 protiv i 3 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Svim dimenzijama prometnog sektora – zračnom, pomorskom, cestovnom, željezničkom, zatim unutarnjom plovidbom, svemirskim prometom te logistikom – tradicionalno prevladavaju muškarci i kao rezultat toga:






  — | prometna politika okrenuta je muškarcima: osmišljavaju je muškarci, a u njezinom se središtu nalazi njihov način života, |
| --- | --- | --- |

1.1.

Svim dimenzijama prometnog sektora – zračnom, pomorskom, cestovnom, željezničkom, zatim unutarnjom plovidbom, svemirskim prometom te logistikom – tradicionalno prevladavaju muškarci i kao rezultat toga:

—

prometna politika okrenuta je muškarcima: osmišljavaju je muškarci, a u njezinom se središtu nalazi njihov način života,

| — | zaposlenici u tom sektoru prvenstveno su muškarci te je zapošljavanje prilagođeno muškim radnicima, |
| --- | --- |

—

zaposlenici u tom sektoru prvenstveno su muškarci te je zapošljavanje prilagođeno muškim radnicima,

| — | ukorijenjene vrijednosti te industrije ne iskazuju dovoljnu podršku ženama u tom sektoru te ne poštuju jednakost spolova, |
| --- | --- |

—

ukorijenjene vrijednosti te industrije ne iskazuju dovoljnu podršku ženama u tom sektoru te ne poštuju jednakost spolova,

| — | rodna pitanja zanemarena su u prometnoj politici EU-a. |
| --- | --- |

—

rodna pitanja zanemarena su u prometnoj politici EU-a.

Kratki pregled aktualnih statističkih podataka u sektoru, uključen u Prilogu 1., ukazuje na diskriminaciju u sektoru. S navedenim preprekama suočeni su i drugi sektori, međutim prometni sektor posebno loše rješava te probleme.

| 1.2. | Stoga se ovo razmatračko mišljenje, sastavljeno na zahtjev povjerenika EU-a za promet, usredotočuje na mogućnosti boljeg uključivanja žena u prometni sektor i stvaranja većeg gospodarskog, socijalnog i održivog rasta. Ovo izvješće ne obuhvaća žene kao korisnike prometa, iako EGSO vjeruje da bi se moglo sastaviti razmatračko mišljenje i o toj temi. Unatoč propustima, situacija se može promijeniti provođenjem rodno neutralnih politika koje podupiru konkurentnost, inovacije, rast i radna mjesta u okviru strategije EU 2020. Novi investicijski plan za Europu koji promiče rast i radna mjesta mora uključiti i jednakost spolova kako bi se uklonile postojeće prepreke i razvila kultura sudjelovanja i uključivosti, kako bi muškarci i žene bili jednako aktivni na svim područjima prometnog sektora. Potrebno je posvetiti više pažnje rodnim pitanjima da bi ona postala istaknutim dijelom prometne politike EU-a. |
| --- | --- |

1.2.

Stoga se ovo razmatračko mišljenje, sastavljeno na zahtjev povjerenika EU-a za promet, usredotočuje na mogućnosti boljeg uključivanja žena u prometni sektor i stvaranja većeg gospodarskog, socijalnog i održivog rasta. Ovo izvješće ne obuhvaća žene kao korisnike prometa, iako EGSO vjeruje da bi se moglo sastaviti razmatračko mišljenje i o toj temi. Unatoč propustima, situacija se može promijeniti provođenjem rodno neutralnih politika koje podupiru konkurentnost, inovacije, rast i radna mjesta u okviru strategije EU 2020. Novi investicijski plan za Europu koji promiče rast i radna mjesta mora uključiti i jednakost spolova kako bi se uklonile postojeće prepreke i razvila kultura sudjelovanja i uključivosti, kako bi muškarci i žene bili jednako aktivni na svim područjima prometnog sektora. Potrebno je posvetiti više pažnje rodnim pitanjima da bi ona postala istaknutim dijelom prometne politike EU-a.

| 1.3. | Ključne preporuke Mišljenja su:






  — | potrebno je prikupiti podatke i ustanoviti ključne pokazatelje za utvrđivanje i uklanjanje prepreka, |
| --- | --- | --- |

1.3.

Ključne preporuke Mišljenja su:

—

potrebno je prikupiti podatke i ustanoviti ključne pokazatelje za utvrđivanje i uklanjanje prepreka,

| — | potrebno je osigurati prisutnost i aktivnu ulogu žena u oblikovanju politika, donošenju odluka i planiranju, |
| --- | --- |

—

potrebno je osigurati prisutnost i aktivnu ulogu žena u oblikovanju politika, donošenju odluka i planiranju,

| — | potrebno je proaktivno uključiti oba spola u stvaranje boljeg radnog okruženja, uključujući jednaku plaću za jednak rad, na svim područjima prometnog sektora, |
| --- | --- |

—

potrebno je proaktivno uključiti oba spola u stvaranje boljeg radnog okruženja, uključujući jednaku plaću za jednak rad, na svim područjima prometnog sektora,

| — | potrebno je poduzeti mjere za povećanje zanimanja žena za mogućnosti zapošljavanja, uključujući mjere za poboljšanje kvalitete zapošljavanja, |
| --- | --- |

—

potrebno je poduzeti mjere za povećanje zanimanja žena za mogućnosti zapošljavanja, uključujući mjere za poboljšanje kvalitete zapošljavanja,

| — | sveučilišta i službe za profesionalno usmjeravanje potrebno je bolje uključiti u promicanje cijelog sektora, uključujući tehnologije, istraživanje i razvoj te inženjerstvo, |
| --- | --- |

—

sveučilišta i službe za profesionalno usmjeravanje potrebno je bolje uključiti u promicanje cijelog sektora, uključujući tehnologije, istraživanje i razvoj te inženjerstvo,

| — | potrebno je proaktivno promicati ulogu žena u poduzećima, |
| --- | --- |

—

potrebno je proaktivno promicati ulogu žena u poduzećima,

| — | potrebno je osnažiti ulogu žena i učiniti sektor uključivijim. |
| --- | --- |

—

potrebno je osnažiti ulogu žena i učiniti sektor uključivijim.

2.   Pregled

| 2.1. | Uključenost ženskog spola u prometnom sektoru je složeno pitanje koje nije detaljno pokriveno u ovom dokumentu. Zanimanje za promet potiče se kroz obrazovanje, obitelj, iskustvo, nužnost ili potrebu za inovacijom. Sudjelovanje u sektoru ovisno je o mogućnosti za razvoj karijere koje pružaju obrazovne institucije, kvalifikacije, vještine ili mreže. Odluka o nastavku karijere u sektoru može ovisiti o razvoju ljudskih resursa, osposobljavanju, stjecanju viših kvalifikacija i diversifikaciji, radnim uvjetima, plaći, radnom vremenu te ravnoteži između poslovnog i privatnog života. |
| --- | --- |

2.1.

Uključenost ženskog spola u prometnom sektoru je složeno pitanje koje nije detaljno pokriveno u ovom dokumentu. Zanimanje za promet potiče se kroz obrazovanje, obitelj, iskustvo, nužnost ili potrebu za inovacijom. Sudjelovanje u sektoru ovisno je o mogućnosti za razvoj karijere koje pružaju obrazovne institucije, kvalifikacije, vještine ili mreže. Odluka o nastavku karijere u sektoru može ovisiti o razvoju ljudskih resursa, osposobljavanju, stjecanju viših kvalifikacija i diversifikaciji, radnim uvjetima, plaći, radnom vremenu te ravnoteži između poslovnog i privatnog života.

| 2.2. | Za žene, to uključuje pitanja vezana za sigurnost, rodno uvjetovano nasilje i seksualno uznemiravanje od strane kolega ili korisnika. Pored toga, žene se suočavaju i s prekidom u karijeri zbog majčinstva i skrbi za članove obitelji. Stoga su za povratak u sektor potrebna fleksibilna radna rješenja, ponovno obučavanje i mjere za sprečavanje gubitka statusa na poslu. |
| --- | --- |

2.2.

Za žene, to uključuje pitanja vezana za sigurnost, rodno uvjetovano nasilje i seksualno uznemiravanje od strane kolega ili korisnika. Pored toga, žene se suočavaju i s prekidom u karijeri zbog majčinstva i skrbi za članove obitelji. Stoga su za povratak u sektor potrebna fleksibilna radna rješenja, ponovno obučavanje i mjere za sprečavanje gubitka statusa na poslu.

| 2.3. | Međutim, ako su radni uvjeti dobri, muškarci i žene koji rade u sektoru pronalaze ispunjenje, zadovoljni su poslom, postižu visoke standarde osposobljenosti, razvijaju vještine te iskorištavaju mogućnosti za napredovanje i sudjelovanje u donošenju odluka. Za vlasnike poduzeća to znači mogućnost za inovacije, rast i stvaranje radnih mjesta. |
| --- | --- |

2.3.

Međutim, ako su radni uvjeti dobri, muškarci i žene koji rade u sektoru pronalaze ispunjenje, zadovoljni su poslom, postižu visoke standarde osposobljenosti, razvijaju vještine te iskorištavaju mogućnosti za napredovanje i sudjelovanje u donošenju odluka. Za vlasnike poduzeća to znači mogućnost za inovacije, rast i stvaranje radnih mjesta.

| 2.4. | Kod analize trendova u zapošljavanju potrebno je razlikovati mobilno i nemobilno osoblje u prometnom sektoru. Zaposlenicama u prometnom sektoru teže je raditi dalje od kuće, zbog čega na skoro svim radnim mjestima u prometnom sektoru, osim u zrakoplovstvu, prevladavaju muškarci. Tradicionalno mobilna radna mjesta bolje su plaćena, zbog čega je razlika u plaćama među spolovima u prometnom sektoru trajna i teža za ukloniti. |
| --- | --- |

2.4.

Kod analize trendova u zapošljavanju potrebno je razlikovati mobilno i nemobilno osoblje u prometnom sektoru. Zaposlenicama u prometnom sektoru teže je raditi dalje od kuće, zbog čega na skoro svim radnim mjestima u prometnom sektoru, osim u zrakoplovstvu, prevladavaju muškarci. Tradicionalno mobilna radna mjesta bolje su plaćena, zbog čega je razlika u plaćama među spolovima u prometnom sektoru trajna i teža za ukloniti.

| 2.5. | Gospodarska kriza također se odrazila i na zaposlenice. Trendovi iz razdoblja prije krize pokazali su da se industrija otvorila ženama te da su se napori za zapošljavanje i promicanje žena u prometnom sektoru udvostručili. To je velikim dijelom bila posljedica razvoja zanimanja na području usluga na kopnu i ulaganja u tehnologije koje nisu zahtijevale fizički rad. Međutim, te trendove je omela kriza, zbog koje se rezanje troškove također odrazilo i na mjere provođenja politike jednakosti spolova na radnom mjestu. |
| --- | --- |

2.5.

Gospodarska kriza također se odrazila i na zaposlenice. Trendovi iz razdoblja prije krize pokazali su da se industrija otvorila ženama te da su se napori za zapošljavanje i promicanje žena u prometnom sektoru udvostručili. To je velikim dijelom bila posljedica razvoja zanimanja na području usluga na kopnu i ulaganja u tehnologije koje nisu zahtijevale fizički rad. Međutim, te trendove je omela kriza, zbog koje se rezanje troškove također odrazilo i na mjere provođenja politike jednakosti spolova na radnom mjestu.

3.   Ciljevi politike za ostvarivanje bolje ravnoteže spolova

| 3.1. | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je za povjerenicu za promet izabrana žena, gđa Bulc. Prečesto se zastupljenost spolova u tijelima koja donose odluke temelji na stereotipovima, umjesto na sposobnostima. Kako bi prometni sektor EU-a bio uspješan i ostvario snažan održivi rast, potrebno je uspostaviti neutralnost u pogledu spolova u postupcima donošenja politika i odluka. Žene moraju biti podjednako uključene u oba postupka, ne kroz pozitivnu diskriminaciju već na temelju zasluga, sposobnosti i transparentnosti kod imenovanja. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je za povjerenicu za promet izabrana žena, gđa Bulc. Prečesto se zastupljenost spolova u tijelima koja donose odluke temelji na stereotipovima, umjesto na sposobnostima. Kako bi prometni sektor EU-a bio uspješan i ostvario snažan održivi rast, potrebno je uspostaviti neutralnost u pogledu spolova u postupcima donošenja politika i odluka. Žene moraju biti podjednako uključene u oba postupka, ne kroz pozitivnu diskriminaciju već na temelju zasluga, sposobnosti i transparentnosti kod imenovanja.

| 3.2. | Veće sudjelovanje žena na visokoj razini, također u svojstvu savjetodavnih članova uprave, dokazano ima prednosti za poduzeća (1). Sudjelovanje žena u postupku donošenja odluka pomoći će poduzećima, institucijama i udruženjima u inovacijama i donijeti nove poglede na tržište. Rodno raznolika radna snaga promiče suradnju, razumijevanje i toleranciju te dokazano potiče konkurentnost, produktivnost i društvenu odgovornost poduzeća, čime se osigurava zadržavanje oba spola u sektoru. |
| --- | --- |

3.2.

Veće sudjelovanje žena na visokoj razini, također u svojstvu savjetodavnih članova uprave, dokazano ima prednosti za poduzeća (1). Sudjelovanje žena u postupku donošenja odluka pomoći će poduzećima, institucijama i udruženjima u inovacijama i donijeti nove poglede na tržište. Rodno raznolika radna snaga promiče suradnju, razumijevanje i toleranciju te dokazano potiče konkurentnost, produktivnost i društvenu odgovornost poduzeća, čime se osigurava zadržavanje oba spola u sektoru.

| 3.3. | EGSO stoga preporučuje jednostavne nebirokratske postupke redovitih revizija i izvješćivanja o napretku aktera u prometnom sektoru (kreatora politika, poduzeća, sindikata, udruga prijevoznika, dionika) na području jednakosti spolova. To bi trebalo uključivati obrazovanje korisnika na području prevladavanja stereotipa i percepcija. Žene i muškarci trebaju imati iste mogućnosti utjecaja na stvaranje, oblikovanje i upravljanje prometnim sustavom, pri čemu njihove vrijednosti trebaju imati jednaku težinu. Komisija bi to mogla razmotriti kako u svojem političkom dijalogu tako i kao preduvjet za financiranje projekata TEN-T ili financiranje istraživanja i razvoja. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO stoga preporučuje jednostavne nebirokratske postupke redovitih revizija i izvješćivanja o napretku aktera u prometnom sektoru (kreatora politika, poduzeća, sindikata, udruga prijevoznika, dionika) na području jednakosti spolova. To bi trebalo uključivati obrazovanje korisnika na području prevladavanja stereotipa i percepcija. Žene i muškarci trebaju imati iste mogućnosti utjecaja na stvaranje, oblikovanje i upravljanje prometnim sustavom, pri čemu njihove vrijednosti trebaju imati jednaku težinu. Komisija bi to mogla razmotriti kako u svojem političkom dijalogu tako i kao preduvjet za financiranje projekata TEN-T ili financiranje istraživanja i razvoja.

4.   Prikupljanje podataka i pokazatelji

| 4.1. | Komisija i države članice mogu bolje poduprijeti industriju kroz prikupljanje podataka i statističke analize koje su rodno osjetljive i razvrstane prema spolu, čime bi se naglasila ključna područja za ulaganje ili potporu. |
| --- | --- |

4.1.

Komisija i države članice mogu bolje poduprijeti industriju kroz prikupljanje podataka i statističke analize koje su rodno osjetljive i razvrstane prema spolu, čime bi se naglasila ključna područja za ulaganje ili potporu.

| 4.2. | U obzir je potrebno uzeti sljedeće pokazatelje:






  — | usmjeravanje i savjetovanje tijekom srednjoškolskog i visokog obrazovanja, |
| --- | --- | --- |

4.2.

U obzir je potrebno uzeti sljedeće pokazatelje:

—

usmjeravanje i savjetovanje tijekom srednjoškolskog i visokog obrazovanja,

| — | kvalifikacije i osposobljavanje – uključujući tijekom srednjoškolskog i visokog obrazovanja, |
| --- | --- |

—

kvalifikacije i osposobljavanje – uključujući tijekom srednjoškolskog i visokog obrazovanja,

| — | plaću prilikom zapošljavanja, |
| --- | --- |

—

plaću prilikom zapošljavanja,

| — | mogućnosti za razvoj karijere i prepreke, |
| --- | --- |

—

mogućnosti za razvoj karijere i prepreke,

| — | ravnotežu između poslovnog i privatnog života, |
| --- | --- |

—

ravnotežu između poslovnog i privatnog života,

| — | zdravlje i sigurnost na radnom mjestu, |
| --- | --- |

—

zdravlje i sigurnost na radnom mjestu,

| — | radnu kulturu, uključujući raščlanjivanje po rodnim ulogama, |
| --- | --- |

—

radnu kulturu, uključujući raščlanjivanje po rodnim ulogama,

| — | ulogu žena u politici i donošenju odluka, uključujući na razini uprava poduzeća, |
| --- | --- |

—

ulogu žena u politici i donošenju odluka, uključujući na razini uprava poduzeća,

| — | dodjeljivanje sredstava poduzetnicama. |
| --- | --- |

—

dodjeljivanje sredstava poduzetnicama.

| 4.3. | Analiza podataka može se koristiti za ispitivanje ciklusa zapošljavanja – gdje se javljaju prepreke za ulazak žena u prometni sektor te njihovo napredovanje žena u njemu. Na temelju toga moguće je izraditi sektorske instrumente kako bi se uklonile manjkavosti zbog kojih dolazi do diskriminacije žena. |
| --- | --- |

4.3.

Analiza podataka može se koristiti za ispitivanje ciklusa zapošljavanja – gdje se javljaju prepreke za ulazak žena u prometni sektor te njihovo napredovanje žena u njemu. Na temelju toga moguće je izraditi sektorske instrumente kako bi se uklonile manjkavosti zbog kojih dolazi do diskriminacije žena.

| 4.4. | Europska komisija mogla bi dodatno razmotriti analizu sljedećih aspekata:






  — | raspodjele i dodjeljivanja javnih sredstava, uključujući financiranje projekata EU-a, s obzirom na to da nejednakost spolova u donošenju odluka utječe na korištenje javnih proračunskih sredstava i javnih infrastruktura. To bi trebalo dovesti do uvođenja načela ravnopravnosti spolova pri donošenju proračuna za europsku prometnu politiku, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Europska komisija mogla bi dodatno razmotriti analizu sljedećih aspekata:

—

raspodjele i dodjeljivanja javnih sredstava, uključujući financiranje projekata EU-a, s obzirom na to da nejednakost spolova u donošenju odluka utječe na korištenje javnih proračunskih sredstava i javnih infrastruktura. To bi trebalo dovesti do uvođenja načela ravnopravnosti spolova pri donošenju proračuna za europsku prometnu politiku,

| — | podjele makroekonomskih mjera za suzbijanje utjecaja nejednakosti spolova prilikom osmišljavanja poreznih politika, politika cestovnih pristojbi, politike pristojbi u zrakoplovstvu, politike javnih službi, politika liberalizacije te politika potrošačkih prava. To bi osiguralo uključivanje načela jednakosti spolova u javne službe i politike liberalizacije/privatizacije unutar sektora, |
| --- | --- |

—

podjele makroekonomskih mjera za suzbijanje utjecaja nejednakosti spolova prilikom osmišljavanja poreznih politika, politika cestovnih pristojbi, politike pristojbi u zrakoplovstvu, politike javnih službi, politika liberalizacije te politika potrošačkih prava. To bi osiguralo uključivanje načela jednakosti spolova u javne službe i politike liberalizacije/privatizacije unutar sektora,

| — | prikupljanje podataka koji služe kao osnova, koja se temelji na dokazima, za buduću europsku prometnu politiku i njezine postupke. Na primjer, u Reviziji ravnopravnosti spolova u javnom prijevozu u Ujedinjenoj Kraljevini ističe se poštivanje načela jednakosti spolova od strane ustanova nadležnih za promet. |
| --- | --- |

—

prikupljanje podataka koji služe kao osnova, koja se temelji na dokazima, za buduću europsku prometnu politiku i njezine postupke. Na primjer, u Reviziji ravnopravnosti spolova u javnom prijevozu u Ujedinjenoj Kraljevini ističe se poštivanje načela jednakosti spolova od strane ustanova nadležnih za promet.

5.   Zapošljavanje: sudjelovanje žena

| 5.1. | U Europi je u zadnjim desetljećima porastao broj žena na tržištu rada u svim sektorima. Taj se rast nastavlja, ali unatoč tome prometni sektor i dalje ostaje uvelike nepristupačan radnicama. Unatoč brojnim inicijativama u okviru Europskog socijalnog fonda i programa EQUAL, prometni sektor i dalje je segregirana industrija u kojoj muškarci pretežno obavljaju poslove vozača/pilota, tehničara ili poslove koji uključuju fizički rad i veliko radno opterećenje, dok žene pretežno obavljaju poslove uslužne i administrativne prirode. |
| --- | --- |

5.1.

U Europi je u zadnjim desetljećima porastao broj žena na tržištu rada u svim sektorima. Taj se rast nastavlja, ali unatoč tome prometni sektor i dalje ostaje uvelike nepristupačan radnicama. Unatoč brojnim inicijativama u okviru Europskog socijalnog fonda i programa EQUAL, prometni sektor i dalje je segregirana industrija u kojoj muškarci pretežno obavljaju poslove vozača/pilota, tehničara ili poslove koji uključuju fizički rad i veliko radno opterećenje, dok žene pretežno obavljaju poslove uslužne i administrativne prirode.

| 5.2. | Općenito, restrukturiranje prometnog sektora je većinom obuhvatilo zanimanja u kojima prevladavaju muškarci: željeznički promet, pristaništa i unutarnje plovne putove; dok su žene većinom zaposlene u uslužnim djelatnostima unutar opskrbnih lanaca u nastajanju, logističkih poduzeća itd. Danas primjena novih tehnologija omogućuje ženama i muškarcima ravnopravno zapošljavanje u sektorima koji su tradicionalno uključivali težak fizički rad. Međutim, ravnoteža između poslovnog i privatnog života i dalje ostaje problem koji otežava zapošljavanje žena na mobilnim radnim mjestima. |
| --- | --- |

5.2.

Općenito, restrukturiranje prometnog sektora je većinom obuhvatilo zanimanja u kojima prevladavaju muškarci: željeznički promet, pristaništa i unutarnje plovne putove; dok su žene većinom zaposlene u uslužnim djelatnostima unutar opskrbnih lanaca u nastajanju, logističkih poduzeća itd. Danas primjena novih tehnologija omogućuje ženama i muškarcima ravnopravno zapošljavanje u sektorima koji su tradicionalno uključivali težak fizički rad. Međutim, ravnoteža između poslovnog i privatnog života i dalje ostaje problem koji otežava zapošljavanje žena na mobilnim radnim mjestima.

| 5.3. | Široko je rasprostranjeno mišljenje da su određeni poslovi, radna mjesta i radno vrijeme primjereni isključivo za muškarca. To znatno utječe na zapošljavanje i zadržavanje ženske radne snage u zanimanjima u kojima su žene nedovoljno zastupljene. |
| --- | --- |

5.3.

Široko je rasprostranjeno mišljenje da su određeni poslovi, radna mjesta i radno vrijeme primjereni isključivo za muškarca. To znatno utječe na zapošljavanje i zadržavanje ženske radne snage u zanimanjima u kojima su žene nedovoljno zastupljene.

| 5.4. | Što se tiče jednake plaće, segregacija u prometnom sektoru zaslužna je za daljnje postojanje razlike u plaćama među spolovima. Muškaraca ima najviše na tehničkim poslovima, koja se smatraju više kvalificiranima, dok žene prevladavaju na radnim mjestima u administraciji i radu sa strankama. Muškarci rade više sati i drže više stalnih radnih mjesta s punim radnim vremenom, dok se žene više odlučuju za fleksibilne oblike zapošljavanja, koji sa sobom nose ograničene mogućnosti. U prometnom sektoru muškarci imaju bolje prilike za napredovanje u karijeri od žena. Pristup poslovima na kojima prevladavaju muškarci i dalje je problematičan, unatoč činjenici da muškarci i žene imaju jednak pristup strukovnom osposobljavanju. To dovodi do situacija u kojima su žene osposobljene za tehničke poslove, ali ne mogu dobiti posao koji odgovara njihovoj razini stručne osposobljenosti. Sve to doprinosi produbljivanju razlika u plaćama između žena i muškaraca u prometnom sektoru. |
| --- | --- |

5.4.

Što se tiče jednake plaće, segregacija u prometnom sektoru zaslužna je za daljnje postojanje razlike u plaćama među spolovima. Muškaraca ima najviše na tehničkim poslovima, koja se smatraju više kvalificiranima, dok žene prevladavaju na radnim mjestima u administraciji i radu sa strankama. Muškarci rade više sati i drže više stalnih radnih mjesta s punim radnim vremenom, dok se žene više odlučuju za fleksibilne oblike zapošljavanja, koji sa sobom nose ograničene mogućnosti. U prometnom sektoru muškarci imaju bolje prilike za napredovanje u karijeri od žena. Pristup poslovima na kojima prevladavaju muškarci i dalje je problematičan, unatoč činjenici da muškarci i žene imaju jednak pristup strukovnom osposobljavanju. To dovodi do situacija u kojima su žene osposobljene za tehničke poslove, ali ne mogu dobiti posao koji odgovara njihovoj razini stručne osposobljenosti. Sve to doprinosi produbljivanju razlika u plaćama između žena i muškaraca u prometnom sektoru.

| 5.5. | Rodno osjetljiv pristup na području zdravlja i sigurnosti u prometnom sektoru uključuje niz izazova s obzirom na to da na većini radnih mjesta koja sa sobom donose jasan rizik od ozljeda na radu i profesionalnih bolesti dominiraju muškarci. To umanjuje šanse za rodno diferencirani pristup politika/mjera zdravstvene i sigurnosne zaštite. Međutim, različita zanimanja, zadaci, radni uvjeti ili radni sati podrazumijevaju i različito izlaganje opasnosti. |
| --- | --- |

5.5.

Rodno osjetljiv pristup na području zdravlja i sigurnosti u prometnom sektoru uključuje niz izazova s obzirom na to da na većini radnih mjesta koja sa sobom donose jasan rizik od ozljeda na radu i profesionalnih bolesti dominiraju muškarci. To umanjuje šanse za rodno diferencirani pristup politika/mjera zdravstvene i sigurnosne zaštite. Međutim, različita zanimanja, zadaci, radni uvjeti ili radni sati podrazumijevaju i različito izlaganje opasnosti.

| 5.6. | Prometni sektor u Europskoj uniji odlikuje se velikim brojem slučajeva svih oblika nasilja, pri čemu brojni incidenti nisu prijavljeni. Nasilje treće strane jednako je problematično u prometnom sektoru budući da žene pretežno nalazimo u onim prometnim strukama koje uključuju neposredan kontakt s kupcem zbog čega su više izložene agresivnom ponašanju i napada od strane klijenata. Osoblje na prijemnom šalteru suočava se sa sve većim nezadovoljstvom javnosti koje uzrokuju zastoji, kašnjenja ili nedostatak informacija za vrijeme kašnjenja. U tom kontekstu potrebno je učiniti više kako bi se prometna poduzeća potaknulo na usvajanje politika nulte tolerancije prema nasilju na radnom mjestu. |
| --- | --- |

5.6.

Prometni sektor u Europskoj uniji odlikuje se velikim brojem slučajeva svih oblika nasilja, pri čemu brojni incidenti nisu prijavljeni. Nasilje treće strane jednako je problematično u prometnom sektoru budući da žene pretežno nalazimo u onim prometnim strukama koje uključuju neposredan kontakt s kupcem zbog čega su više izložene agresivnom ponašanju i napada od strane klijenata. Osoblje na prijemnom šalteru suočava se sa sve većim nezadovoljstvom javnosti koje uzrokuju zastoji, kašnjenja ili nedostatak informacija za vrijeme kašnjenja. U tom kontekstu potrebno je učiniti više kako bi se prometna poduzeća potaknulo na usvajanje politika nulte tolerancije prema nasilju na radnom mjestu.

| 5.7. | EGSO predlaže da revizija bijele knjige „Plan za jedinstveni europski prometni prostor” iz 2011. g. uključi novu inicijativu, koju treba dodati na popis u Prilogu I., u korist ravnopravnosti spolova u prometnom sektoru, odnosno djelovanja za povećanje zanimanja žena na zapošljavanje u prometnom sektoru s mjerama za poboljšanje kvalitete zapošljavanja u svim sektorima prijevoza, radnih uvjeta, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja, zdravlja i sigurnosti prilikom upravljanja i na radu te dobrih mogućnosti za razvoj karijere, a sve to doprinosi boljoj ravnoteži poslovnog i privatnog života. Uključivanje žena u prometni sektor moglo bi se olakšati pozitivnim mjerama, koje uključuju u najmanju ruku novu sanitarnu infrastrukturu, garderobe i smještaj te primjerenu ocjenu neprekidnog radnog vremena, kao i stresa, ponavljajućih pokreta i umora ovisno o obliku prijevoza. |
| --- | --- |

5.7.

EGSO predlaže da revizija bijele knjige „Plan za jedinstveni europski prometni prostor” iz 2011. g. uključi novu inicijativu, koju treba dodati na popis u Prilogu I., u korist ravnopravnosti spolova u prometnom sektoru, odnosno djelovanja za povećanje zanimanja žena na zapošljavanje u prometnom sektoru s mjerama za poboljšanje kvalitete zapošljavanja u svim sektorima prijevoza, radnih uvjeta, osposobljavanja i cjeloživotnog učenja, zdravlja i sigurnosti prilikom upravljanja i na radu te dobrih mogućnosti za razvoj karijere, a sve to doprinosi boljoj ravnoteži poslovnog i privatnog života. Uključivanje žena u prometni sektor moglo bi se olakšati pozitivnim mjerama, koje uključuju u najmanju ruku novu sanitarnu infrastrukturu, garderobe i smještaj te primjerenu ocjenu neprekidnog radnog vremena, kao i stresa, ponavljajućih pokreta i umora ovisno o obliku prijevoza.

| 5.8. | Broj inicijativa europskih sektorskih socijalnih partnera za poboljšanje uvjeta na radnim mjestima za žene u prometnom sektoru, pokazuje osviještenost industrije za moguće prepreke koje treba ukloniti. Studija koju su proveli socijalni partneri u željezničkom prometu Zajednica europskih željeznica (CER) i Europska federacija radnika u prometu (ETF) o zastupljenosti i boljem uključivanju žena u željeznička zanimanja dovela je do izrade preporuka čiju provedbu na razini poduzeća trenutačno zajednički prate dvije organizacije. Isti pristup primijenili su i Međunarodna udruga javnog prijevoza (UITP) i Europski savez transportnih radnika (ETF) u gradskom javnom prijevozu. U pomorskom sektoru su ETF i Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) 2014. godine razvile sveobuhvatni instrument za osposobljavanje uključujući smjernice, video i priručnik, s ciljem borbe protiv uznemiravanja na plovilima. U lukama i pristaništima, organizacije ETF, ESPO, IDC i FEPORT nedavno su dogovorile zajedničke preporuke s 14 mjera usmjerenih na promicanje i zadržavanje žena na radnim mjestima u lukama. |
| --- | --- |

5.8.

Broj inicijativa europskih sektorskih socijalnih partnera za poboljšanje uvjeta na radnim mjestima za žene u prometnom sektoru, pokazuje osviještenost industrije za moguće prepreke koje treba ukloniti. Studija koju su proveli socijalni partneri u željezničkom prometu Zajednica europskih željeznica (CER) i Europska federacija radnika u prometu (ETF) o zastupljenosti i boljem uključivanju žena u željeznička zanimanja dovela je do izrade preporuka čiju provedbu na razini poduzeća trenutačno zajednički prate dvije organizacije. Isti pristup primijenili su i Međunarodna udruga javnog prijevoza (UITP) i Europski savez transportnih radnika (ETF) u gradskom javnom prijevozu. U pomorskom sektoru su ETF i Udruženje brodovlasnika Europske zajednice (ECSA) 2014. godine razvile sveobuhvatni instrument za osposobljavanje uključujući smjernice, video i priručnik, s ciljem borbe protiv uznemiravanja na plovilima. U lukama i pristaništima, organizacije ETF, ESPO, IDC i FEPORT nedavno su dogovorile zajedničke preporuke s 14 mjera usmjerenih na promicanje i zadržavanje žena na radnim mjestima u lukama.

| 5.9. | Mnoge organizacije, uključujući ILO i socijalne partnere, već su izradile smjernice, pakete za osposobljavanje, priručnike i kodekse ponašanja koji se mogu koristiti i ojačati za povećanje sudjelovanja žena u tom sektoru. Komisija bi mogla uključiti snažnu rodnu dimenziju u temelje Promatračke skupine za socijalna pitanja, zapošljavanje i osposobljavanje u sektoru prometa, kako je preporučeno u mišljenju EGSO-a iz 2011. godine o načinu na koji su politike EU-a utjecale na mogućnosti zapošljavanja, potrebe za osposobljavanjem i radne uvjete radnika u prometnom sektoru. |
| --- | --- |

5.9.

Mnoge organizacije, uključujući ILO i socijalne partnere, već su izradile smjernice, pakete za osposobljavanje, priručnike i kodekse ponašanja koji se mogu koristiti i ojačati za povećanje sudjelovanja žena u tom sektoru. Komisija bi mogla uključiti snažnu rodnu dimenziju u temelje Promatračke skupine za socijalna pitanja, zapošljavanje i osposobljavanje u sektoru prometa, kako je preporučeno u mišljenju EGSO-a iz 2011. godine o načinu na koji su politike EU-a utjecale na mogućnosti zapošljavanja, potrebe za osposobljavanjem i radne uvjete radnika u prometnom sektoru.

6.   Žene u poduzetništvu

| 6.1. | Poduzetnici kao mogući poslodavci i središnji akteri u prometnom sektoru imaju sve veću ulogu (2). Danas to uključuje angažman u zelenom gospodarstvu, inteligentne prometne sustave (ITS), sustav video nadzora, planiranje u stvarnom vremenu i sigurnost. |
| --- | --- |

6.1.

Poduzetnici kao mogući poslodavci i središnji akteri u prometnom sektoru imaju sve veću ulogu (2). Danas to uključuje angažman u zelenom gospodarstvu, inteligentne prometne sustave (ITS), sustav video nadzora, planiranje u stvarnom vremenu i sigurnost.

| 6.2. | Jednostavne i konkretne mjere za poduzeća u vlasništvu žena mogle bi donijeti povrat ulaganja čime bi se povećale mogućnosti za rast i zapošljavanje u EU-u. Komisija bi trebala razmotriti osnivanje ureda za vlasnice poduzeća unutar Europske komisije i relevantnih ministarstava u državama članicama. Takav ured trebao bi biti dio ministarstva za gospodarski razvoj kako bi se jasno razlikovalo između gospodarskih poslovnih aktivnosti i nadležnosti za jednakost spolova. |
| --- | --- |

6.2.

Jednostavne i konkretne mjere za poduzeća u vlasništvu žena mogle bi donijeti povrat ulaganja čime bi se povećale mogućnosti za rast i zapošljavanje u EU-u. Komisija bi trebala razmotriti osnivanje ureda za vlasnice poduzeća unutar Europske komisije i relevantnih ministarstava u državama članicama. Takav ured trebao bi biti dio ministarstva za gospodarski razvoj kako bi se jasno razlikovalo između gospodarskih poslovnih aktivnosti i nadležnosti za jednakost spolova.

| 6.3. | Nadalje, trebalo bi razmisliti o imenovanju direktora ili visokog predstavnika za žensko poduzetništvo u sklopu Europske komisije i u državama članicama koji bi imao međusektorsku ulogu podizanja svijesti o gospodarskim koristima poticanja žena na otvaranje i razvijanje poduzeća. Taj „direktor za poduzetništvo” mogao bi također biti odgovoran za promicanje industrije i akademskih područja kojima bi se povećao udio ženskog poduzetništva, kao što su istraživanja, znanost, visokotehnološko inženjerstvo, prometno inženjerstvo i razvoj IT-a. |
| --- | --- |

6.3.

Nadalje, trebalo bi razmisliti o imenovanju direktora ili visokog predstavnika za žensko poduzetništvo u sklopu Europske komisije i u državama članicama koji bi imao međusektorsku ulogu podizanja svijesti o gospodarskim koristima poticanja žena na otvaranje i razvijanje poduzeća. Taj „direktor za poduzetništvo” mogao bi također biti odgovoran za promicanje industrije i akademskih područja kojima bi se povećao udio ženskog poduzetništva, kao što su istraživanja, znanost, visokotehnološko inženjerstvo, prometno inženjerstvo i razvoj IT-a.

7.   Žene i promet; ostvarivanje rezultata

| 7.1. | Za rješavanje problema nedovoljne zastupljenosti žena te za učinkovitije korištenje potencijala nadarenih žena na tržištu rada u sektoru prometa, EGSO preporučuje sljedeće alate koji bi se mogli koristiti za izgradnju kapaciteta žena na svim razinama. To se može postići razvojem projekata EU-a unutar Glavne uprave za promet ili u suradnji u okviru drugih uspostavljenih partnerskih projekata EU-a:






  — | razvoj usklađenog pristupa između institucija, industrijskih udruženja, sindikata i dionika koji rade u sektoru, za oblikovanje kampanje za zapošljavanje žena u prometnom sektoru i naglašavanje dodane vrijednosti većeg uključivanja žena u sektor za gospodarstvo EU-a i socijalnu strukturu. To je nedavno postigla organizacija Transport for London u Ujedinjenoj Kraljevini, koja je predstavila 100 žena zaposlenih u prometnom sektoru. Proslava njihovog uspjeha ukazala je na važnu ulogu žena u prometu kao i potaknula, motivirala i nadahnula buduće generacije radnica u prometnom sektoru, |
| --- | --- | --- |

7.1.

Za rješavanje problema nedovoljne zastupljenosti žena te za učinkovitije korištenje potencijala nadarenih žena na tržištu rada u sektoru prometa, EGSO preporučuje sljedeće alate koji bi se mogli koristiti za izgradnju kapaciteta žena na svim razinama. To se može postići razvojem projekata EU-a unutar Glavne uprave za promet ili u suradnji u okviru drugih uspostavljenih partnerskih projekata EU-a:

—

razvoj usklađenog pristupa između institucija, industrijskih udruženja, sindikata i dionika koji rade u sektoru, za oblikovanje kampanje za zapošljavanje žena u prometnom sektoru i naglašavanje dodane vrijednosti većeg uključivanja žena u sektor za gospodarstvo EU-a i socijalnu strukturu. To je nedavno postigla organizacija Transport for London u Ujedinjenoj Kraljevini, koja je predstavila 100 žena zaposlenih u prometnom sektoru. Proslava njihovog uspjeha ukazala je na važnu ulogu žena u prometu kao i potaknula, motivirala i nadahnula buduće generacije radnica u prometnom sektoru,

| — | jednakost u prometu: ovo pitanje ne odnosi se samo na ovu industriju, međutim studije pokazuju da su nejednakosti u prometnom sektoru ključni razlog zašto se žene ne odlučuju češće na posao u ovom sektoru. Sljedeća bi se pitanja trebala rješavati kao prioriteti:






  — | jednaka plaća za jednaki rad, |
| --- | --- | --- |

—

jednakost u prometu: ovo pitanje ne odnosi se samo na ovu industriju, međutim studije pokazuju da su nejednakosti u prometnom sektoru ključni razlog zašto se žene ne odlučuju češće na posao u ovom sektoru. Sljedeća bi se pitanja trebala rješavati kao prioriteti:

—

jednaka plaća za jednaki rad,

| — | transparentni postupak zapošljavanja, |
| --- | --- |

—

transparentni postupak zapošljavanja,

| — | fleksibilne radne prakse – uključujući dijeljenje poslova i mogućnosti za rad na nepuno radno vrijeme, |
| --- | --- |

—

fleksibilne radne prakse – uključujući dijeljenje poslova i mogućnosti za rad na nepuno radno vrijeme,

| — | privlačenje talenta – uzimanje u obzir starijih i mladih radnica, s visokim kvalifikacijama i bez njih, |
| --- | --- |

—

privlačenje talenta – uzimanje u obzir starijih i mladih radnica, s visokim kvalifikacijama i bez njih,

| — | donošenje odluka – uključiti više žena u upravne odbore poduzeća, u menadžerske strukture, u sindikate osim pukog članstva i u stvaranje politika. |
| --- | --- |

—

donošenje odluka – uključiti više žena u upravne odbore poduzeća, u menadžerske strukture, u sindikate osim pukog članstva i u stvaranje politika.

| 7.2. | Mentorstvo: povećanje mehanizama potpore, pružanje znanja i iskustva, stvaranje mreža i usmjeravanje. To se može ostvariti interno unutar poduzeća i između zaposlenika na različitim razinama, a eksterno između poduzeća i usporedivog prometnog sektora te kroz ustanovljene programe mentoriranja koji nisu usmjereni samo na promet. Mentorske mreže trebale bi obuhvaćati i muške i ženske sudionike. Nadalje, te se mreže mogu razviti u klastere i biti međusektorske kako bi se omogućio prijenos znanja, najboljih praksi, vještina i mogućnosti u prometnoj industriji. |
| --- | --- |

7.2.

Mentorstvo: povećanje mehanizama potpore, pružanje znanja i iskustva, stvaranje mreža i usmjeravanje. To se može ostvariti interno unutar poduzeća i između zaposlenika na različitim razinama, a eksterno između poduzeća i usporedivog prometnog sektora te kroz ustanovljene programe mentoriranja koji nisu usmjereni samo na promet. Mentorske mreže trebale bi obuhvaćati i muške i ženske sudionike. Nadalje, te se mreže mogu razviti u klastere i biti međusektorske kako bi se omogućio prijenos znanja, najboljih praksi, vještina i mogućnosti u prometnoj industriji.

| 7.3. | Programi za razvoj: oblikovanje osposobljavanja koje će omogućiti razvoj vještina i stjecanje stručnih kvalifikacija za povećanje kompetencija bez spolne pristranosti, čime će se osigurati jednakost razina osposobljenosti za zapošljavanje ili promaknuće. |
| --- | --- |

7.3.

Programi za razvoj: oblikovanje osposobljavanja koje će omogućiti razvoj vještina i stjecanje stručnih kvalifikacija za povećanje kompetencija bez spolne pristranosti, čime će se osigurati jednakost razina osposobljenosti za zapošljavanje ili promaknuće.

| 7.4. | Obrazovanje: revizija obrazovnog sustava i promicanje uloga u prometnom sektoru kako bi se redefinirala pretpostavka da je sektor primjeren isključivo za muškarce. Utvrđivanje ženskih uzora radi promicanja mogućnosti. |
| --- | --- |

7.4.

Obrazovanje: revizija obrazovnog sustava i promicanje uloga u prometnom sektoru kako bi se redefinirala pretpostavka da je sektor primjeren isključivo za muškarce. Utvrđivanje ženskih uzora radi promicanja mogućnosti.

| 7.5. | Promicanje inovacija i malih poduzeća u prometnom sektoru: prepoznavanje žena koje rade u malim i srednjim poduzećima kako bi se utvrdili novi trendovi, inovacije i mogućnosti za istraživanje i razvoj. Predstavljanje uspjeha. Najbolja praksa: Women 1st Top 100 Club mreža je najutjecajnijih žena u hotelijerstvu, sektoru putničkog prometa, putovanja i turizma koje djeluju kao ambasadorice i uzori za ženske vođe sutrašnjice (http://women1st.co.uk/top-100). |
| --- | --- |

7.5.

Promicanje inovacija i malih poduzeća u prometnom sektoru: prepoznavanje žena koje rade u malim i srednjim poduzećima kako bi se utvrdili novi trendovi, inovacije i mogućnosti za istraživanje i razvoj. Predstavljanje uspjeha. Najbolja praksa: Women 1st Top 100 Club mreža je najutjecajnijih žena u hotelijerstvu, sektoru putničkog prometa, putovanja i turizma koje djeluju kao ambasadorice i uzori za ženske vođe sutrašnjice (http://women1st.co.uk/top-100).

| 7.6. | Sudjelovanje u opskrbnom lancu: poticanje dobavljača da podatke o spolu uključe u svoj opskrbni lanac. Utvrđivanje mogućnosti za dodjeljivanje ugovora o javnoj nabavi poduzećima koja su u vlasništvu žena. (Najbolja praksa: američka inicijativa WEConnect nudi javne natječaje i ugovore o javnoj nabavi posebno za žene u svim sektorima. Inicijativa u međuvremenu djeluje i u Europi (
  http://weconnectinternational.org). |
| --- | --- |

7.6.

Sudjelovanje u opskrbnom lancu: poticanje dobavljača da podatke o spolu uključe u svoj opskrbni lanac. Utvrđivanje mogućnosti za dodjeljivanje ugovora o javnoj nabavi poduzećima koja su u vlasništvu žena. (Najbolja praksa: američka inicijativa WEConnect nudi javne natječaje i ugovore o javnoj nabavi posebno za žene u svim sektorima. Inicijativa u međuvremenu djeluje i u Europi (
  http://weconnectinternational.org).

| 7.7. | Društvena odgovornost poduzeća (DOP): poticanje poduzeća na izvještavanje o statističkim podacima u pogledu spola kao dio njihove društvene odgovornosti te sudjelovanje u promicanju žena u prometnom sektoru. Doprinos izgradnja marke industrije kao „industrije po vlastitom izboru” za sve. |
| --- | --- |

7.7.

Društvena odgovornost poduzeća (DOP): poticanje poduzeća na izvještavanje o statističkim podacima u pogledu spola kao dio njihove društvene odgovornosti te sudjelovanje u promicanju žena u prometnom sektoru. Doprinos izgradnja marke industrije kao „industrije po vlastitom izboru” za sve.

| 7.8. | Internacionalizacija: Europa je cijenjena po svom prijenosu znanja i razvoju partnerstva. Promet je globalni sektor s mnogim izazovima, u okviru kojega Europa može dijeliti svoja iskustva i inovacijski kapacitet, kao i otvoriti se novim tržištima. Ključna uloga za žene u sektoru bila bi da promiču europsku industriju i stručnost u prekomorskim zemljama. |
| --- | --- |

7.8.

Internacionalizacija: Europa je cijenjena po svom prijenosu znanja i razvoju partnerstva. Promet je globalni sektor s mnogim izazovima, u okviru kojega Europa može dijeliti svoja iskustva i inovacijski kapacitet, kao i otvoriti se novim tržištima. Ključna uloga za žene u sektoru bila bi da promiču europsku industriju i stručnost u prekomorskim zemljama.

Bruxelles, 1. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL C 133. 9.5.2013., str. 68.

1

(2)  SL C 299, 4.10.2012., str. 24.

2

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/8 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/8

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Tvrdnje o ekološkim, socijalnim i zdravstvenim svojstvima na unutarnjem tržištu”

(samoinicijativno mišljenje)

(2015/C 383/02)

| Izvjestitelj: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Dana 22. siječnja 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je izraditi samoinicijativno mišljenje o temi:

„Tvrdnje o ekološkim, socijalnim i zdravstvenim svojstvima na unutarnjem tržištu”

(samoinicijativno mišljenje).

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 9. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 2. srpnja 2015.), sa 135 glasova za, 17 protiv i 14 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Marketinška komunikacija važan je instrument kojim tvrtke mogu transparentno informirati o svojim proizvodima i uslugama, čime se osigurava učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta uz visoku razinu zaštite potrošača. Međutim, neke su poruke neistinite ili sadrže netočne tvrdnje o ekološkim, socijalnim ili etičkim i zdravstvenim svojstvima, što šteti tvrtkama koje zadovoljavaju sve propise i potrošačima. |
| --- | --- |

1.1.

Marketinška komunikacija važan je instrument kojim tvrtke mogu transparentno informirati o svojim proizvodima i uslugama, čime se osigurava učinkovito funkcioniranje unutarnjeg tržišta uz visoku razinu zaštite potrošača. Međutim, neke su poruke neistinite ili sadrže netočne tvrdnje o ekološkim, socijalnim ili etičkim i zdravstvenim svojstvima, što šteti tvrtkama koje zadovoljavaju sve propise i potrošačima.

| 1.2. | Ekološki i socijalni učinak proizvoda i usluga trenutno se mjeri i priopćava putem raznih kanala i načina u okviru različitih inicijativa, u nekoliko oblika te u skladu s različitim metodama ocjene. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra važnim da Europska komisija predloži europsku metodologiju procjene i priopćavanja globalnog utjecaja proizvoda i usluga na okoliš. Bilo bi također potrebno izraditi popis službenih oznaka s navođenjem njihova značenja i ovlaštenih tijela za njihovu dodjelu, ovjeru i provjeru. U svakom slučaju, potrošači imaju pravo na jasne i precizne informacije o podrijetlu proizvoda. |
| --- | --- |

1.2.

Ekološki i socijalni učinak proizvoda i usluga trenutno se mjeri i priopćava putem raznih kanala i načina u okviru različitih inicijativa, u nekoliko oblika te u skladu s različitim metodama ocjene. Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra važnim da Europska komisija predloži europsku metodologiju procjene i priopćavanja globalnog utjecaja proizvoda i usluga na okoliš. Bilo bi također potrebno izraditi popis službenih oznaka s navođenjem njihova značenja i ovlaštenih tijela za njihovu dodjelu, ovjeru i provjeru. U svakom slučaju, potrošači imaju pravo na jasne i precizne informacije o podrijetlu proizvoda.

| 1.3. | EGSO se nada da će Komisija u okviru proširenja Direktive 2005/29/EZ razmotriti smjernice za olakšavanje pristupa potrošača i poduzeća pouzdanim i transparentnih informacijama te pojasniti uporabu ekoloških, etičkih i zdravstvenih tvrdnji u marketinškoj komunikaciji. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO se nada da će Komisija u okviru proširenja Direktive 2005/29/EZ razmotriti smjernice za olakšavanje pristupa potrošača i poduzeća pouzdanim i transparentnih informacijama te pojasniti uporabu ekoloških, etičkih i zdravstvenih tvrdnji u marketinškoj komunikaciji.

| 1.4. | Na području administrativne suradnje, institucije nadležne za potrošnju trebale bi izvršiti pregled tvrdnji o ekološkim, socijalnim, etičkim i zdravstvenim svojstvima na razini svake pojedine države članice kako bi se trenutna situacija mogla ocijeniti na temelju konkretnih podataka. |
| --- | --- |

1.4.

Na području administrativne suradnje, institucije nadležne za potrošnju trebale bi izvršiti pregled tvrdnji o ekološkim, socijalnim, etičkim i zdravstvenim svojstvima na razini svake pojedine države članice kako bi se trenutna situacija mogla ocijeniti na temelju konkretnih podataka.

| 1.5. | Na razini EU-a potrebno je uspostaviti koherentan, potpun i dosljedan pravni okvir za regulaciju internetske marketinške komunikacije unutar koje će se poštovati pravo na privatnost i zaštititi drugi ciljevi od javnog interesa. |
| --- | --- |

1.5.

Na razini EU-a potrebno je uspostaviti koherentan, potpun i dosljedan pravni okvir za regulaciju internetske marketinške komunikacije unutar koje će se poštovati pravo na privatnost i zaštititi drugi ciljevi od javnog interesa.

| 1.6. | Europska komisija i države članice trebaju, u okviru svojih nadležnosti, promicati mjere za nadzor, kontrolu i sankcioniranje postojećih sustava samoregulacije i koregulacije na tom području koje uključuje tvrdnje o ekološkim, socijalnim i zdravstvenim svojstvima te osigurati da nacionalna i europska tijela za samoregulaciju na području oglašavanja zadovoljavaju standarde navedene u odredbama i preporukama EU-a, posebice radi postizanja visoke razine zaštite potrošača. Bilo bi, jednako tako, potrebno obavijestiti udruge potrošača o pripremi pravila ponašanja kako bi mogle sudjelovati u njihovoj izradi. |
| --- | --- |

1.6.

Europska komisija i države članice trebaju, u okviru svojih nadležnosti, promicati mjere za nadzor, kontrolu i sankcioniranje postojećih sustava samoregulacije i koregulacije na tom području koje uključuje tvrdnje o ekološkim, socijalnim i zdravstvenim svojstvima te osigurati da nacionalna i europska tijela za samoregulaciju na području oglašavanja zadovoljavaju standarde navedene u odredbama i preporukama EU-a, posebice radi postizanja visoke razine zaštite potrošača. Bilo bi, jednako tako, potrebno obavijestiti udruge potrošača o pripremi pravila ponašanja kako bi mogle sudjelovati u njihovoj izradi.

2.   Uvod

| 2.1. | Brojna poduzeća u Europskoj uniji nude potrošačima cjelokupne, istinite i transparentne informacije o bitnim svojstvima roba i usluga koje nude na tržištu. Međutim, neprimjerenim korištenjem tvrdnji o ekološkim, socijalnim i zdravstvenim svojstvima šteti se poduzećima koja zadovoljavaju propise i potrošačima koji kupuju robu i usluge. |
| --- | --- |

2.1.

Brojna poduzeća u Europskoj uniji nude potrošačima cjelokupne, istinite i transparentne informacije o bitnim svojstvima roba i usluga koje nude na tržištu. Međutim, neprimjerenim korištenjem tvrdnji o ekološkim, socijalnim i zdravstvenim svojstvima šteti se poduzećima koja zadovoljavaju propise i potrošačima koji kupuju robu i usluge.

| 2.2. | Pravo na informaciju omogućuje transparentnije funkcioniranje unutarnjeg tržišta i neutralizira očiti nesklad između dobavljača i potrošača. |
| --- | --- |

2.2.

Pravo na informaciju omogućuje transparentnije funkcioniranje unutarnjeg tržišta i neutralizira očiti nesklad između dobavljača i potrošača.

| 2.3. | Potrošači imaju pravo na potpune, istinite i transparentne informacije o bitnim svojstvima robe i usluga koje se stavljaju na tržište. |
| --- | --- |

2.3.

Potrošači imaju pravo na potpune, istinite i transparentne informacije o bitnim svojstvima robe i usluga koje se stavljaju na tržište.

| 2.4. | Informacija je, stoga, ključni faktor kad se potrošači i korisnici odlučuju na kupnju kako prilikom kupnje proizvoda na temelju sklonosti i odabira tako i prilikom odbacivanja proizvoda koji ne zadovoljavaju njihove potrebe i želje u istoj mjeri. U isto vrijeme, tehnološki razvoj poduzećima u sve većoj mjeri omogućuje zadovoljenje potreba svake pojedinačne skupine potrošača pa proizvodima koji su im prilagođeni postižu njihovu odanost, što se jasno vidjeti u strategiji oglašavanja prilagođenog pojedincu. |
| --- | --- |

2.4.

Informacija je, stoga, ključni faktor kad se potrošači i korisnici odlučuju na kupnju kako prilikom kupnje proizvoda na temelju sklonosti i odabira tako i prilikom odbacivanja proizvoda koji ne zadovoljavaju njihove potrebe i želje u istoj mjeri. U isto vrijeme, tehnološki razvoj poduzećima u sve većoj mjeri omogućuje zadovoljenje potreba svake pojedinačne skupine potrošača pa proizvodima koji su im prilagođeni postižu njihovu odanost, što se jasno vidjeti u strategiji oglašavanja prilagođenog pojedincu.

| 2.5. | U modelu socijalne tržišne ekonomije, poput modela predviđenog Ugovorom, Unija ne raspolaže cjelovitim pravnim okvirom za marketinške komunikacije jer je on nepotpun i bespotrebno složen, nedosljedan te katkad nekoherentan s obzirom na činjenicu da ga čine prvenstveno:






  — | Direktiva 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) o nepoštenim poslovnim praksama, koja uključuje samo odnose između potrošača i poduzeća. Ova direktiva ne utječe na odredbe EU-a i država članica na području zdravstva, dok u području financijskih usluga države članice mogu uvesti strože ili restriktivnije uvjete od uvjeta iz Direktive; |
| --- | --- | --- |

2.5.

U modelu socijalne tržišne ekonomije, poput modela predviđenog Ugovorom, Unija ne raspolaže cjelovitim pravnim okvirom za marketinške komunikacije jer je on nepotpun i bespotrebno složen, nedosljedan te katkad nekoherentan s obzirom na činjenicu da ga čine prvenstveno:

—

Direktiva 2005/29/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (1) o nepoštenim poslovnim praksama, koja uključuje samo odnose između potrošača i poduzeća. Ova direktiva ne utječe na odredbe EU-a i država članica na području zdravstva, dok u području financijskih usluga države članice mogu uvesti strože ili restriktivnije uvjete od uvjeta iz Direktive;

| — | Direktiva 2006/114/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju, koja se odnosi na odnose između poduzeća, |
| --- | --- |

—

Direktiva 2006/114/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (2) o zavaravajućem i komparativnom oglašavanju, koja se odnosi na odnose između poduzeća,

| — | Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama), kojom se mijenja direktiva poznata pod nazivom „Direktiva o televiziji bez granica”, |
| --- | --- |

—

Direktiva 2010/13/EU Europskog parlamenta i Vijeća (3) o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga (Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama), kojom se mijenja direktiva poznata pod nazivom „Direktiva o televiziji bez granica”,

| — | na području prehrambenih proizvoda postoji Uredba (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4) o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani. Komisija osim toga već radi na drugim područjima bliskim zdravstvu, kao što su kozmetika i proizvodi za osobnu njegu, |
| --- | --- |

—

na području prehrambenih proizvoda postoji Uredba (EZ) br. 1924/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (4) o prehrambenim i zdravstvenim tvrdnjama koje se navode na hrani. Komisija osim toga već radi na drugim područjima bliskim zdravstvu, kao što su kozmetika i proizvodi za osobnu njegu,

| — | Komunikacija o korporativnoj odgovornosti (5) ili najnovija Komunikacija o europskoj strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta (6). |
| --- | --- |

—

Komunikacija o korporativnoj odgovornosti (5) ili najnovija Komunikacija o europskoj strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta (6).

| 2.6. | Komisija je objavila razne komunikacije i započela javnu raspravu te, između ostalog, radi na takozvanom „ekološkom otisku” proizvoda kako bi jamčila pouzdane i točne informacije o učinku proizvoda na okoliš tijekom njihova cijelog životnog ciklusa. |
| --- | --- |

2.6.

Komisija je objavila razne komunikacije i započela javnu raspravu te, između ostalog, radi na takozvanom „ekološkom otisku” proizvoda kako bi jamčila pouzdane i točne informacije o učinku proizvoda na okoliš tijekom njihova cijelog životnog ciklusa.

| 2.7. | Iako potrošači, zahvaljujući tehnološkom napretku, imaju više mogućnosti pristupa informacijama, odredbe o internetskoj marketinškoj komunikaciji na razini Unije trenutno su raspršene u brojnim tekstovima (direktive o elektroničkoj trgovini, zaštiti potrošača, zaštiti privatnosti u marketinškim komunikacijama, nepoštenoj poslovnoj praksi itd.). EGSO smatra da će u budućnosti trebati iznijeti prijedlog za proširenje usvojene strategije. Međutim, već je sada neophodno izvršiti konsolidaciju kojom bi se u jedinstvenom pročišćenom tekstu obuhvatili postojeći propisi i uklonile proturječnosti u porukama koje se koriste u tom komunikacijskom kanalu. |
| --- | --- |

2.7.

Iako potrošači, zahvaljujući tehnološkom napretku, imaju više mogućnosti pristupa informacijama, odredbe o internetskoj marketinškoj komunikaciji na razini Unije trenutno su raspršene u brojnim tekstovima (direktive o elektroničkoj trgovini, zaštiti potrošača, zaštiti privatnosti u marketinškim komunikacijama, nepoštenoj poslovnoj praksi itd.). EGSO smatra da će u budućnosti trebati iznijeti prijedlog za proširenje usvojene strategije. Međutim, već je sada neophodno izvršiti konsolidaciju kojom bi se u jedinstvenom pročišćenom tekstu obuhvatili postojeći propisi i uklonile proturječnosti u porukama koje se koriste u tom komunikacijskom kanalu.

| 2.8. | S druge strane, Uredbom (EZ) br. 2006/2004 već je uspostavljen okvir za suradnju Komisije i država članica na području zaštite potrošača. Njega bi trebalo proširiti i na ovo područje kako bi se ocijenile moguće povrede propisa. |
| --- | --- |

2.8.

S druge strane, Uredbom (EZ) br. 2006/2004 već je uspostavljen okvir za suradnju Komisije i država članica na području zaštite potrošača. Njega bi trebalo proširiti i na ovo područje kako bi se ocijenile moguće povrede propisa.

| 2.9. | Postojeća pravna sredstva vrlo se razlikuju od jedne do druge države članice – dok neke države članice učinkovita pravna sredstva za osiguranje poštovanja propisa podnose izravno sudovima, druge su razvile razne inicijative za samoregulaciju i koregulaciju u oglašavanju na temelju kodeksa ponašanja i izvansudskih tijela uspostavljenih radi rješavanja sporova na tom području, koji nadopunjuju zakonodavstvo i mehanizme za praćenje provedbe važećih upravnih i pravnih propisa. |
| --- | --- |

2.9.

Postojeća pravna sredstva vrlo se razlikuju od jedne do druge države članice – dok neke države članice učinkovita pravna sredstva za osiguranje poštovanja propisa podnose izravno sudovima, druge su razvile razne inicijative za samoregulaciju i koregulaciju u oglašavanju na temelju kodeksa ponašanja i izvansudskih tijela uspostavljenih radi rješavanja sporova na tom području, koji nadopunjuju zakonodavstvo i mehanizme za praćenje provedbe važećih upravnih i pravnih propisa.

| 2.10. | Postoje i drugi aspekti koji ovu problematiku čine još složenijom, na primjer:






  — | mogućnost dobrovoljnog označavanja, |
| --- | --- | --- |

2.10.

Postoje i drugi aspekti koji ovu problematiku čine još složenijom, na primjer:

—

mogućnost dobrovoljnog označavanja,

| — | utjecaj politika korporativne društvene odgovornosti, |
| --- | --- |

—

utjecaj politika korporativne društvene odgovornosti,

| — | selektivnija potražnja potrošača za proizvodima s posebnim ili specifičnim svojstvima kao odgovor na posebne potrebe, |
| --- | --- |

—

selektivnija potražnja potrošača za proizvodima s posebnim ili specifičnim svojstvima kao odgovor na posebne potrebe,

| — | čest nedostatak mehanizama za učinkovito praćenje, i |
| --- | --- |

—

čest nedostatak mehanizama za učinkovito praćenje, i

| — | teškoće potrošača u razlikovanju i usporedbi informacija. |
| --- | --- |

—

teškoće potrošača u razlikovanju i usporedbi informacija.

| 2.11. | Naposljetku, neke marketinške metode, na primjer korištenje sponzoriranih tekstova (eng. branded content), emocionalni marketing i pripovijedanje (eng. storytelling), prikriveno oglašavanje (eng. product placement) ili korištenje takozvanog neuromarketinga, oglašivačima pomažu u učinkovitijem postizanju komercijalnih ciljeva dok istodobno građanima otežavaju racionalno odlučivanje prilikom kupnje, korištenja i potrošnje koje se temelji na realnoj procjeni prednosti roba i usluga te odgovarajuće cijene. Jedan od razloga je to što se u mnogim slučajevima ne poštuje tradicionalna razlika između oglašavačkih i ne-oglašavačkih sadržaja, zbog čega primatelji poruka ne mogu ostvariti svoje pravo da znaju prirodu i komercijalne namjere koje se mogu skrivati iza naizgled informativne poruke te stoga takve metode mogu lako dovesti u zabludu, posebice ugroženije skupine potrošača poput mlađih i starijih osoba, hendikepiranih osoba i osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

2.11.

Naposljetku, neke marketinške metode, na primjer korištenje sponzoriranih tekstova (eng. branded content), emocionalni marketing i pripovijedanje (eng. storytelling), prikriveno oglašavanje (eng. product placement) ili korištenje takozvanog neuromarketinga, oglašivačima pomažu u učinkovitijem postizanju komercijalnih ciljeva dok istodobno građanima otežavaju racionalno odlučivanje prilikom kupnje, korištenja i potrošnje koje se temelji na realnoj procjeni prednosti roba i usluga te odgovarajuće cijene. Jedan od razloga je to što se u mnogim slučajevima ne poštuje tradicionalna razlika između oglašavačkih i ne-oglašavačkih sadržaja, zbog čega primatelji poruka ne mogu ostvariti svoje pravo da znaju prirodu i komercijalne namjere koje se mogu skrivati iza naizgled informativne poruke te stoga takve metode mogu lako dovesti u zabludu, posebice ugroženije skupine potrošača poput mlađih i starijih osoba, hendikepiranih osoba i osoba s invaliditetom.

| 2.12. | Naposljetku, EGSO se zalaže za proizvode ili usluge visoke kvalitete koji su proizvedeni na etički način ili se ističu većom ekološkom ili društvenom koristi, kao i za tvrdnje o ekološkim, društvenim i zdravstvenim svojstvima, te se u ovom mišljenju bavi lažnim, nepreciznim ili zbunjujućim tvrdnjama i marketinškim komunikacijama. |
| --- | --- |

2.12.

Naposljetku, EGSO se zalaže za proizvode ili usluge visoke kvalitete koji su proizvedeni na etički način ili se ističu većom ekološkom ili društvenom koristi, kao i za tvrdnje o ekološkim, društvenim i zdravstvenim svojstvima, te se u ovom mišljenju bavi lažnim, nepreciznim ili zbunjujućim tvrdnjama i marketinškim komunikacijama.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Posljedice marketinških poruka koje se temelje na netočnim i nepreciznim tvrdnjama ili tvrdnjama koje je teško provjeriti i koje izazivaju grešku ili zabunu različite su i različite težine, no sve nanose znatne štete potrošačima i poduzećima koja zadovoljavaju propise, a time i postojanju etičkog i transparentnog tržišta roba i usluga. |
| --- | --- |

3.1.

Posljedice marketinških poruka koje se temelje na netočnim i nepreciznim tvrdnjama ili tvrdnjama koje je teško provjeriti i koje izazivaju grešku ili zabunu različite su i različite težine, no sve nanose znatne štete potrošačima i poduzećima koja zadovoljavaju propise, a time i postojanju etičkog i transparentnog tržišta roba i usluga.

| 3.2. | Neke od mogućih posljedica su sljedeće:






  — | narušavanje ponude s obzirom na to da se navedene tvrdnje odražavaju na cijenu, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Neke od mogućih posljedica su sljedeće:

—

narušavanje ponude s obzirom na to da se navedene tvrdnje odražavaju na cijenu,

| — | stvaranje netransparentnih tržišta s očitim neskladom između ponude i potražnje, |
| --- | --- |

—

stvaranje netransparentnih tržišta s očitim neskladom između ponude i potražnje,

| — | smanjenje kupovne moći potrošača zbog ograničenja njihove sposobnosti da donesu informirane odluke jer ne raspolažu istinitim informacijama na temelju kojih bi svoje želje i potrebe mogli usporediti sa svojstvima ponuđenih proizvoda, |
| --- | --- |

—

smanjenje kupovne moći potrošača zbog ograničenja njihove sposobnosti da donesu informirane odluke jer ne raspolažu istinitim informacijama na temelju kojih bi svoje želje i potrebe mogli usporediti sa svojstvima ponuđenih proizvoda,

| — | odvraćanje ili osjećaj nezadovoljstva među potrošačima koji žele donositi ekološki, socijalno i zdravstveno odgovorne odluke kad se ispostavi da je dobivena informacija lažna, netočna ili se ne može provjeriti, |
| --- | --- |

—

odvraćanje ili osjećaj nezadovoljstva među potrošačima koji žele donositi ekološki, socijalno i zdravstveno odgovorne odluke kad se ispostavi da je dobivena informacija lažna, netočna ili se ne može provjeriti,

| — | promicanje oportunističke prakse (eng. free riders) među dobavljačima koji iskorištavaju sve veće zanimanje potrošača za tim svojstvima, ali nisu spremni uložiti potrebna sredstva, što otežava stvaranje i širenje odgovorne potrošnje te nanosi štetu poduzećima koja posluju ispravno, |
| --- | --- |

—

promicanje oportunističke prakse (eng. free riders) među dobavljačima koji iskorištavaju sve veće zanimanje potrošača za tim svojstvima, ali nisu spremni uložiti potrebna sredstva, što otežava stvaranje i širenje odgovorne potrošnje te nanosi štetu poduzećima koja posluju ispravno,

| — | gubitak povjerenja potrošača u tržište i u nadzor koji u vezi s tim vrše javne vlasti. |
| --- | --- |

—

gubitak povjerenja potrošača u tržište i u nadzor koji u vezi s tim vrše javne vlasti.

| 3.3. | Informacije moraju odgovarati stvarnim potrebama i očekivanjima potrošača, zbog čega njihovu prikladnost treba ocjenjivati s obzirom na svrhu, sadržaj, opis, kontekst i identifikaciju marketinške poruke čiji su osnovni elementi sljedeći: pouzdanost, aktualnost, nepristranosti, točnost, prikladnost, konciznost, razumljivost, jasnoća, čitljivost i jednostavan pristup. EGSO preporučuje da se na etiketama proizvoda ispiše podrijetlo jer to povećava razinu zaštite te smanjuje mogućnost zbunjivanja potrošača ili njihova dovođenja u zabludu, čime im se olakšava izbor. |
| --- | --- |

3.3.

Informacije moraju odgovarati stvarnim potrebama i očekivanjima potrošača, zbog čega njihovu prikladnost treba ocjenjivati s obzirom na svrhu, sadržaj, opis, kontekst i identifikaciju marketinške poruke čiji su osnovni elementi sljedeći: pouzdanost, aktualnost, nepristranosti, točnost, prikladnost, konciznost, razumljivost, jasnoća, čitljivost i jednostavan pristup. EGSO preporučuje da se na etiketama proizvoda ispiše podrijetlo jer to povećava razinu zaštite te smanjuje mogućnost zbunjivanja potrošača ili njihova dovođenja u zabludu, čime im se olakšava izbor.

4.   Tvrdnje o ekološkim svojstvima

| 4.1. | Tvrdnje o ekološkim svojstvima usmjerene su prvenstveno na učinak koji sastav ili upotreba proizvoda ima na okoliš, a koji je često povezan s klimatskim promjenama i emisijom onečišćujućih tvari. Može se, međutim, odnositi i na druge aspekte kao na primjer racionalno korištenje prirodnih resursa, krčenje šuma, raznolikost vrsta ili energetsku učinkovitost, odnosno utjecaj koji na okoliš u našem okruženju imaju djelatnost poduzeća i potrošnja proizvoda. |
| --- | --- |

4.1.

Tvrdnje o ekološkim svojstvima usmjerene su prvenstveno na učinak koji sastav ili upotreba proizvoda ima na okoliš, a koji je često povezan s klimatskim promjenama i emisijom onečišćujućih tvari. Može se, međutim, odnositi i na druge aspekte kao na primjer racionalno korištenje prirodnih resursa, krčenje šuma, raznolikost vrsta ili energetsku učinkovitost, odnosno utjecaj koji na okoliš u našem okruženju imaju djelatnost poduzeća i potrošnja proizvoda.

| 4.2. | Kad se te tvrdnje koriste samo formalno ili prividno te se time ne utječe na prirodu proizvoda ili njegovu proizvodnju, dolazi do takozvanog manipulativnog zelenog marketinga (eng. greenwashing), koji bi se mogao definirati kao „selektivno širenje pozitivnih ekoloških informacija putem oglašavanja koje u svijesti potrošača stvara iskrivljenu sliku stvarnosti s pretjerano naglašenim „ekološkim” svojstvima.” Komisija ga također definira u vodiču za provedbu Direktive 2005/29/EZ (7). |
| --- | --- |

4.2.

Kad se te tvrdnje koriste samo formalno ili prividno te se time ne utječe na prirodu proizvoda ili njegovu proizvodnju, dolazi do takozvanog manipulativnog zelenog marketinga (eng. greenwashing), koji bi se mogao definirati kao „selektivno širenje pozitivnih ekoloških informacija putem oglašavanja koje u svijesti potrošača stvara iskrivljenu sliku stvarnosti s pretjerano naglašenim „ekološkim” svojstvima.” Komisija ga također definira u vodiču za provedbu Direktive 2005/29/EZ (7).

| 4.3. | S ekološkog stajališta, informacije o učinku (pozitivnom ili negativnom) nekog brenda u svijesti potrošača stvaraju sliku o tom brendu. Ta slika, pak, utječe na aspekte kao što su odluka o kupnji ili političko mišljenje. Kažnjavanjem „lošeg” i nagrađivanjem „dobrog” ponašanja, koje se ostvaruje odlukama o kupnji, sustav uspostavlja određenu dinamičku ravnotežu. |
| --- | --- |

4.3.

S ekološkog stajališta, informacije o učinku (pozitivnom ili negativnom) nekog brenda u svijesti potrošača stvaraju sliku o tom brendu. Ta slika, pak, utječe na aspekte kao što su odluka o kupnji ili političko mišljenje. Kažnjavanjem „lošeg” i nagrađivanjem „dobrog” ponašanja, koje se ostvaruje odlukama o kupnji, sustav uspostavlja određenu dinamičku ravnotežu.

| 4.4. | Najčešće metode lažnog zelenog oglašavanja su sljedeće:






  — | prikazivanje postupka koji uzrokuje zagađenje kao ekološki prihvatljivog. neka tvrdnja sugerira da je proizvod ekološki prihvatljiv na temelju ograničenog skupa svojstava dok se ne posvećuje pozornost drugim važnim ekološkim aspektima; konačni proizvod može ekološki biti vrlo prihvatljiv, a da je proizvodni proces kojim se dobiva jako onečišćujući; može uključivati i loše prakse u opskrbnom lancu zbog nezdravih radnih uvjeta i proizvoda štetnih za zdravlje, |
| --- | --- | --- |

4.4.

Najčešće metode lažnog zelenog oglašavanja su sljedeće:

—

prikazivanje postupka koji uzrokuje zagađenje kao ekološki prihvatljivog. neka tvrdnja sugerira da je proizvod ekološki prihvatljiv na temelju ograničenog skupa svojstava dok se ne posvećuje pozornost drugim važnim ekološkim aspektima; konačni proizvod može ekološki biti vrlo prihvatljiv, a da je proizvodni proces kojim se dobiva jako onečišćujući; može uključivati i loše prakse u opskrbnom lancu zbog nezdravih radnih uvjeta i proizvoda štetnih za zdravlje,

| — | nedostatak dokaza; tvrdnja o ekološkim svojstvima koju nije moguće dokazati lako dostupnom informacijom ili pouzdanom potvrdom treće strane, |
| --- | --- |

—

nedostatak dokaza; tvrdnja o ekološkim svojstvima koju nije moguće dokazati lako dostupnom informacijom ili pouzdanom potvrdom treće strane,

| — | neodređenost: tvrdnja je tako šturo sročena da će potrošači vjerojatno pogrešno shvatiti njen stvarni smisao, |
| --- | --- |

—

neodređenost: tvrdnja je tako šturo sročena da će potrošači vjerojatno pogrešno shvatiti njen stvarni smisao,

| — | „lažne” etikete ili nagrade koje to zapravo nisu. |
| --- | --- |

—

„lažne” etikete ili nagrade koje to zapravo nisu.

| 4.5. | Treba primijeniti kriterije koji omogućuju točno informiranje potrošača i zabraniti zlouporabu tvrdnji o ekološkim svojstvima u komercijalnim komunikacijama. |
| --- | --- |

4.5.

Treba primijeniti kriterije koji omogućuju točno informiranje potrošača i zabraniti zlouporabu tvrdnji o ekološkim svojstvima u komercijalnim komunikacijama.

| 4.6. | Uvođenje usklađene europske metodologije, kao što je takozvani „ekološki otisak”, u cilju uspostave ekološke sljedivosti proizvoda i proizvodnje, može pridonijeti jasnijem funkcioniranju tržišta. Te se metode trebaju temeljiti na međunarodnim, opće primijenjenim normama, uključujući međunarodnu normu ISO 14201 o vlastitim tvrdnjama o ekološkim karakteristikama proizvoda ili kodeksu Međunarodne trgovinske komore. |
| --- | --- |

4.6.

Uvođenje usklađene europske metodologije, kao što je takozvani „ekološki otisak”, u cilju uspostave ekološke sljedivosti proizvoda i proizvodnje, može pridonijeti jasnijem funkcioniranju tržišta. Te se metode trebaju temeljiti na međunarodnim, opće primijenjenim normama, uključujući međunarodnu normu ISO 14201 o vlastitim tvrdnjama o ekološkim karakteristikama proizvoda ili kodeksu Međunarodne trgovinske komore.

5.   Tvrdnje o etičkim i socijalnim svojstvima

| 5.1. | Jednako kao što se koriste tvrdnje o ekološkim svojstvima, možemo govoriti i o nekoj vrsti lažnog zelenog oglašavanja kad se govori o „etičkim i socijalnim svojstvima” poduzeća i proizvoda. U ovom slučaju radi se o prikazivanju kupnje nekog proizvoda kao prilike za dobrotvorni ili solidarni čin socijalnog karaktera koji implicitno donosi korist skupinama ili zajednicama s određenim potrebama odnosno ugroženim skupinama i zajednicama. |
| --- | --- |

5.1.

Jednako kao što se koriste tvrdnje o ekološkim svojstvima, možemo govoriti i o nekoj vrsti lažnog zelenog oglašavanja kad se govori o „etičkim i socijalnim svojstvima” poduzeća i proizvoda. U ovom slučaju radi se o prikazivanju kupnje nekog proizvoda kao prilike za dobrotvorni ili solidarni čin socijalnog karaktera koji implicitno donosi korist skupinama ili zajednicama s određenim potrebama odnosno ugroženim skupinama i zajednicama.

| 5.2. | U današnje vrijeme često se vide brendovi koji se povezuju sa socijalnim projektima uz pomoć kampanja koje se temelje na poticanju prodaje. To su tzv. dobrotvorne promotivne kampanje ili kampanje za poticanje prodaje povezane sa socijalnim djelovanjem, koje su u vrijeme gospodarske krize doživjele dosta izražen rast. Kad se u takvim akcijama koriste neistiniti argumenti kao puki izgovor za prodaju, to može obmanuti i zbuniti potrošača, zbog čega su naročito štetne. |
| --- | --- |

5.2.

U današnje vrijeme često se vide brendovi koji se povezuju sa socijalnim projektima uz pomoć kampanja koje se temelje na poticanju prodaje. To su tzv. dobrotvorne promotivne kampanje ili kampanje za poticanje prodaje povezane sa socijalnim djelovanjem, koje su u vrijeme gospodarske krize doživjele dosta izražen rast. Kad se u takvim akcijama koriste neistiniti argumenti kao puki izgovor za prodaju, to može obmanuti i zbuniti potrošača, zbog čega su naročito štetne.

| 5.3. | Aktivnosti su usmjerene na kampanje solidarnosti, humanitarnu pomoć, socijalnu pomoć određenim zajednicama ili skupinama stanovništva, pa čak i pomoć u nekim kritičnim situacijama ili pak situacijama strukturne prirode koje izazivaju diskriminaciju, segregaciju, nejednakost itd. |
| --- | --- |

5.3.

Aktivnosti su usmjerene na kampanje solidarnosti, humanitarnu pomoć, socijalnu pomoć određenim zajednicama ili skupinama stanovništva, pa čak i pomoć u nekim kritičnim situacijama ili pak situacijama strukturne prirode koje izazivaju diskriminaciju, segregaciju, nejednakost itd.

| 5.4. | Ostali su primjeri lažnog socijalnog oglašavanja (eng. social washing ili socijalni greenwashing) slika društveno odgovornog poduzeća koja nije dovoljno potkrijepljena ili pretjerano isticanje nekog socijalnog i reklamnog svojstva kao osnovne djelatnosti poduzeća. |
| --- | --- |

5.4.

Ostali su primjeri lažnog socijalnog oglašavanja (eng. social washing ili socijalni greenwashing) slika društveno odgovornog poduzeća koja nije dovoljno potkrijepljena ili pretjerano isticanje nekog socijalnog i reklamnog svojstva kao osnovne djelatnosti poduzeća.

| 5.5. | Tvrdnje o etičkim ili socijalnim aspektima ponekad se koriste zajedno s ekološkim tvrdnjama ali, ovisno o trenutnoj situaciji, također uključuju i druge elemente, na primjer radni aspekt, promicanje lokalnog aspekta, sudjelovanje građana ili bilo koji drugi aspekt koji će među potrošačima pojačati želju za kupnjom. |
| --- | --- |

5.5.

Tvrdnje o etičkim ili socijalnim aspektima ponekad se koriste zajedno s ekološkim tvrdnjama ali, ovisno o trenutnoj situaciji, također uključuju i druge elemente, na primjer radni aspekt, promicanje lokalnog aspekta, sudjelovanje građana ili bilo koji drugi aspekt koji će među potrošačima pojačati želju za kupnjom.

| 5.6. | Također treba uzeti u obzir prikriveno djelovanje lažnih „savjetnika o etičkim, socijalnim i ekološkim pitanjima” koji obmanjuju i zbunjuju potrošače jer na tržištu posluju kao gospodarski subjekti ili posrednici i zloupotrebljavaju dobru vjeru i lakovjernost potrošača tako što pod lažnim izgovorima prodaju proizvode ili usluge s namjerom da ostvare vlastitu dobit. |
| --- | --- |

5.6.

Također treba uzeti u obzir prikriveno djelovanje lažnih „savjetnika o etičkim, socijalnim i ekološkim pitanjima” koji obmanjuju i zbunjuju potrošače jer na tržištu posluju kao gospodarski subjekti ili posrednici i zloupotrebljavaju dobru vjeru i lakovjernost potrošača tako što pod lažnim izgovorima prodaju proizvode ili usluge s namjerom da ostvare vlastitu dobit.

| 5.7. | Za funkcioniranje unutarnjeg tržišta posebno su štetne aktivnosti financijske prirode u sklopu kojih se prodaju financijski proizvodi i instrumenti uz korištenje etičkih, socijalnih i ekoloških aspekata, a pritom se ne ispunjavaju zahtjevi u pogledu solventnosti ni nadzora koje financijske institucije moraju ispunjavati. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo nedavno je usvojilo mišljenje u kojem se predlože niz mjera za smanjenje rizika i utvrđivanje zahtjeva koji se odnose na oglašavanje, kao i preporuka za zaštitu sudionika od mogućeg sukoba interesa. |
| --- | --- |

5.7.

Za funkcioniranje unutarnjeg tržišta posebno su štetne aktivnosti financijske prirode u sklopu kojih se prodaju financijski proizvodi i instrumenti uz korištenje etičkih, socijalnih i ekoloških aspekata, a pritom se ne ispunjavaju zahtjevi u pogledu solventnosti ni nadzora koje financijske institucije moraju ispunjavati. Europsko nadzorno tijelo za bankarstvo nedavno je usvojilo mišljenje u kojem se predlože niz mjera za smanjenje rizika i utvrđivanje zahtjeva koji se odnose na oglašavanje, kao i preporuka za zaštitu sudionika od mogućeg sukoba interesa.

| 5.8. | Potrebno je izbjegavati lažno socijalno oglašavanje („social washing”) ili korištenje neistinitih informacija s ciljem stvaranja dojma o društvenoj odgovornosti. |
| --- | --- |

5.8.

Potrebno je izbjegavati lažno socijalno oglašavanje („social washing”) ili korištenje neistinitih informacija s ciljem stvaranja dojma o društvenoj odgovornosti.

6.   Tvrdnje o zdravstvenim i drugim svojstvima

| 6.1. | Najnovije zanimanje potrošača za zdrav načina života te tehnološki napredak na području proizvodnje hrane, kozmetike i drugih proizvoda povezanih sa zdravljem također su povod tvrdnjama o zdravstvenim svojstvima, bilo da se odnose na prehrambene proizvode i prehranu, dijetetska i estetska postignuća ili čak poboljšanje kognitivnih i funkcionalnih sposobnosti. |
| --- | --- |

6.1.

Najnovije zanimanje potrošača za zdrav načina života te tehnološki napredak na području proizvodnje hrane, kozmetike i drugih proizvoda povezanih sa zdravljem također su povod tvrdnjama o zdravstvenim svojstvima, bilo da se odnose na prehrambene proizvode i prehranu, dijetetska i estetska postignuća ili čak poboljšanje kognitivnih i funkcionalnih sposobnosti.

| 6.2. | Kao i u slučaju ekoloških tvrdnji, porast zanimanja potrošača za zdravu prehranu prilika je za korištenje tvrdnji koje se odnose na biološki ili organski uzgoj te na prisustvo ili odsustvo prehrambenih sastojaka kao što su vitamini, Omega-3 masne kiseline, šećer, sol ili alkohol odnosno čak transgeničnih supstanci. |
| --- | --- |

6.2.

Kao i u slučaju ekoloških tvrdnji, porast zanimanja potrošača za zdravu prehranu prilika je za korištenje tvrdnji koje se odnose na biološki ili organski uzgoj te na prisustvo ili odsustvo prehrambenih sastojaka kao što su vitamini, Omega-3 masne kiseline, šećer, sol ili alkohol odnosno čak transgeničnih supstanci.

| 6.3. | Progresivno starenje stanovništva i produženje životnog vijeka idealni su preduvjet za buduće širenje informacijske prakse nezakonitih tvrdnji. |
| --- | --- |

6.3.

Progresivno starenje stanovništva i produženje životnog vijeka idealni su preduvjet za buduće širenje informacijske prakse nezakonitih tvrdnji.

| 6.4. | Slično tome, u „zdravom oglašavanju” koje takve tvrdnje koristi kao dodanu vrijednost za učinkovitiju prodaju proizvoda, primjerice u sektorima dodataka prehrani ili biljnih proizvoda, ali i proizvoda široke potrošnje, također se uz pomoć pseudo-znanstvenih argumenata zloupotrebljavaju navodne prednosti za zdravlje. |
| --- | --- |

6.4.

Slično tome, u „zdravom oglašavanju” koje takve tvrdnje koristi kao dodanu vrijednost za učinkovitiju prodaju proizvoda, primjerice u sektorima dodataka prehrani ili biljnih proizvoda, ali i proizvoda široke potrošnje, također se uz pomoć pseudo-znanstvenih argumenata zloupotrebljavaju navodne prednosti za zdravlje.

7.   Posebne napomene

| 7.1. | Potrebno je imati na umu da mogućnosti kojima raspolažu dobrovoljno označavanje te dizajniranje logotipa i piktograma u kognitivnim i emocionalnim procesima stvaraju zbunjujuće asocijacije koje potrošače potiču na donošenje odluka o kupnji. Poruke i slike ne smiju se upotrebljavati za izražavanje jasnih i odlučnih tvrdnji o onome što se ne može nesumnjivo dokazati. Treba poduzeti posebne mjere usmjerene na nadzor tvrdnji. |
| --- | --- |

7.1.

Potrebno je imati na umu da mogućnosti kojima raspolažu dobrovoljno označavanje te dizajniranje logotipa i piktograma u kognitivnim i emocionalnim procesima stvaraju zbunjujuće asocijacije koje potrošače potiču na donošenje odluka o kupnji. Poruke i slike ne smiju se upotrebljavati za izražavanje jasnih i odlučnih tvrdnji o onome što se ne može nesumnjivo dokazati. Treba poduzeti posebne mjere usmjerene na nadzor tvrdnji.

| 7.2. | Međutim, tvrdnje je potrebno nadzirati u skladu s medijem koji se koristi jer se u svakom mediju tim tvrdnjama pristupa na poseban način. Ukratko, shematski se mogu prikazati ovisno koriste li se, na primjer:






  — | tekstovi, |
| --- | --- | --- |

7.2.

Međutim, tvrdnje je potrebno nadzirati u skladu s medijem koji se koristi jer se u svakom mediju tim tvrdnjama pristupa na poseban način. Ukratko, shematski se mogu prikazati ovisno koriste li se, na primjer:

—

tekstovi,

| — | poruke i slogani, |
| --- | --- |

—

poruke i slogani,

| — | logotipovi, |
| --- | --- |

—

logotipovi,

| — | simboli i znakovi, |
| --- | --- |

—

simboli i znakovi,

| — | piktogrami, |
| --- | --- |

—

piktogrami,

| — | slike i fotografije, |
| --- | --- |

—

slike i fotografije,

| — | grafike i podaci, |
| --- | --- |

—

grafike i podaci,

| — | nijanse boja, |
| --- | --- |

—

nijanse boja,

| — | lica i imena priznatih osoba i institucija poznatih u medijima. |
| --- | --- |

—

lica i imena priznatih osoba i institucija poznatih u medijima.

| 7.3. | U slučaju nedokazivih tvrdnji koje služe u komercijalne svrhe može se zatražiti da se suzdrže od toga odnosno da pruže točne podatke. |
| --- | --- |

7.3.

U slučaju nedokazivih tvrdnji koje služe u komercijalne svrhe može se zatražiti da se suzdrže od toga odnosno da pruže točne podatke.

| 7.4. | EGSO zbog svega navedenog traži od Europske komisije i država članica donošenje potrebnih mjera, u okviru Uredbe (EZ) br. 2006/2004, na temelju administrativne suradnje, a posebice promicanjem zajedničkog djelovanja u cilju iskorjenjivanja prijevara prilikom korištenja neodgovarajućih etičkih, ekoloških ili zdravstvenih tvrdnji, i to u uskoj suradnji s europskim potrošačkim centrima, koji igraju važnu ulogu u takvim situacijama. |
| --- | --- |

7.4.

EGSO zbog svega navedenog traži od Europske komisije i država članica donošenje potrebnih mjera, u okviru Uredbe (EZ) br. 2006/2004, na temelju administrativne suradnje, a posebice promicanjem zajedničkog djelovanja u cilju iskorjenjivanja prijevara prilikom korištenja neodgovarajućih etičkih, ekoloških ili zdravstvenih tvrdnji, i to u uskoj suradnji s europskim potrošačkim centrima, koji igraju važnu ulogu u takvim situacijama.

Bruxelles, 2. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  SL L 149 od 11.6.2005., str. 22.

1

(2)  SL L 376 od 27.12.2006., str. 21.

2

(3)  SL L 95 od 15.4.2010., str. 1.

3

(4)  SL L 404, 30.12.2006., str. 9.

4

(5)  COM(2002) 347 završna verzija.

5

(6)  COM(2015) 192 završna verzija.

6

(7)  SEC(2009) 1666 završna verzija. Vidjeti odjeljak 2.5.1.

7

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/14 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/14

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o sportu i europskim vrijednostima

(samoinicijativno mišljenje)

(2015/C 383/03)

| Izvjestitelj: | Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Bernardo HERNÁNDEZ BATALLER

Dana 10. srpnja 2014. godine, sukladno pravilu 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi

Sport i europske vrijednosti

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 17. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 2. srpnja), sa 99 glasova za, 59 protiv i 32 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Sport pomaže u postizanju strateških ciljeva EU-a, ističe temeljne pedagoške i kulturne vrijednosti te je instrument integracije jer je otvoren svim građanima bez obzira na njihov spol, etničko porijeklo, vjeru, dob, državljanstvo, socijalni položaj ili spolnu orijentaciju. Sport je sredstvo za borbu protiv netrpeljivosti, ksenofobije i rasizma. |
| --- | --- |

1.1.

Sport pomaže u postizanju strateških ciljeva EU-a, ističe temeljne pedagoške i kulturne vrijednosti te je instrument integracije jer je otvoren svim građanima bez obzira na njihov spol, etničko porijeklo, vjeru, dob, državljanstvo, socijalni položaj ili spolnu orijentaciju. Sport je sredstvo za borbu protiv netrpeljivosti, ksenofobije i rasizma.

| 1.2. | Sportske aktivnosti svima omogućuju da konstruktivno usmjere svoja očekivanja jer su oplemenjene vrijednostima kao što su trud, solidarnost i kohezija. Te se vrijednosti prenose putem sporta, donose tjelesnu i intelektualnu dobrobit te, istodobno doprinose ublažavanju socijalnih problema zahvaljujući pozitivnim vrijednostima na kojima se temelje. U tom smislu, smatramo važnim da se u okviru rasprave također razmotri utvrđivanje niza minimalnih općih pravila koja će među djecom i mladima promicati integritet sportske aktivnosti u svim sportskim granama. |
| --- | --- |

1.2.

Sportske aktivnosti svima omogućuju da konstruktivno usmjere svoja očekivanja jer su oplemenjene vrijednostima kao što su trud, solidarnost i kohezija. Te se vrijednosti prenose putem sporta, donose tjelesnu i intelektualnu dobrobit te, istodobno doprinose ublažavanju socijalnih problema zahvaljujući pozitivnim vrijednostima na kojima se temelje. U tom smislu, smatramo važnim da se u okviru rasprave također razmotri utvrđivanje niza minimalnih općih pravila koja će među djecom i mladima promicati integritet sportske aktivnosti u svim sportskim granama.

| 1.3. | Dobrovoljni rad u sportu igra temeljnu ulogu u razvoju amaterskog i klupskog sporta jer donosi znatnu vrijednost u društvenom, gospodarskom i demokratskom aspektu. Stoga putem sporta, uključujući i zimske sportove, treba promicati dobrovoljni rad i aktivno građanstvo. |
| --- | --- |

1.3.

Dobrovoljni rad u sportu igra temeljnu ulogu u razvoju amaterskog i klupskog sporta jer donosi znatnu vrijednost u društvenom, gospodarskom i demokratskom aspektu. Stoga putem sporta, uključujući i zimske sportove, treba promicati dobrovoljni rad i aktivno građanstvo.

| 1.4. | Načela dobrog upravljanja i rukovođenja trebala bi osigurati integritet sportskih natjecanja. Preduvjet koji treba ispuniti u sportu je autonomija sportskih organizacija koje moraju djelovati u skladu s načelima transparentnosti, odgovornosti i demokracije. Zbog toga svi dionici trebaju biti odgovarajuće zastupljeni u postupku donošenja odluka. S ciljem jačanja tog okvira za opću prevenciju, i kao što dokazuje opširna studija (1) koja je nedavno izrađena, presudno je ojačati povjerenje između državnih vlasti i sportskih institucija kako bi se omogućila potrebna razmjena informacija između državnih pravosudnih vlasti i međunarodnih sportskih institucija. |
| --- | --- |

1.4.

Načela dobrog upravljanja i rukovođenja trebala bi osigurati integritet sportskih natjecanja. Preduvjet koji treba ispuniti u sportu je autonomija sportskih organizacija koje moraju djelovati u skladu s načelima transparentnosti, odgovornosti i demokracije. Zbog toga svi dionici trebaju biti odgovarajuće zastupljeni u postupku donošenja odluka. S ciljem jačanja tog okvira za opću prevenciju, i kao što dokazuje opširna studija (1) koja je nedavno izrađena, presudno je ojačati povjerenje između državnih vlasti i sportskih institucija kako bi se omogućila potrebna razmjena informacija između državnih pravosudnih vlasti i međunarodnih sportskih institucija.

| 1.5. | Na području inovacija, EGSO potiče Komisiju i države članice da u europskom kontekstu šire i razmjenjuju informacije o pozitivnim iskustvima i najboljim praksama u načinima osnivanja i podupiranja strateških partnerstava između ključnih dionika iz različitih područja u cilju jačanja uloge sporta kao pokretača inovacija i gospodarskog rasta. U tom je smislu vrlo važno znati iskoristiti prednosti koje organizacija velikih sportskih događaja može i mora donijeti regijama i gradovima u kojima se oni održavaju. Odbor smatra da Komisija treba pridati pozornost novim inicijativama i metodologijama koje se pojavljuju u cijelom svijetu kao pomoć regijama i gradovima u ostvarivanju sportskih projekata koji promiču održivi gospodarski i društveni razvoj. |
| --- | --- |

1.5.

Na području inovacija, EGSO potiče Komisiju i države članice da u europskom kontekstu šire i razmjenjuju informacije o pozitivnim iskustvima i najboljim praksama u načinima osnivanja i podupiranja strateških partnerstava između ključnih dionika iz različitih područja u cilju jačanja uloge sporta kao pokretača inovacija i gospodarskog rasta. U tom je smislu vrlo važno znati iskoristiti prednosti koje organizacija velikih sportskih događaja može i mora donijeti regijama i gradovima u kojima se oni održavaju. Odbor smatra da Komisija treba pridati pozornost novim inicijativama i metodologijama koje se pojavljuju u cijelom svijetu kao pomoć regijama i gradovima u ostvarivanju sportskih projekata koji promiču održivi gospodarski i društveni razvoj.

| 1.6. | U cilju razvoja sportskog sektora potrebno je podupirati korištenje financijskih instrumenata Unije na različitim razinama. |
| --- | --- |

1.6.

U cilju razvoja sportskog sektora potrebno je podupirati korištenje financijskih instrumenata Unije na različitim razinama.

| 1.7. | Na europskoj razini trebalo bi promicati socijalnu koheziju, mjere za uključivanje ugroženih skupina u sportske aktivnosti i društvenu integraciju pojedinaca, uključujući osobe lišene slobode, kako bi sport za njih postao put reintegracije u društvo jer se tako, zahvaljujući vrijednostima koje mogu pomoći u borbi protiv socijalne isključenosti i diskriminacije poput truda, solidarnosti i, naposljetku, „poštene igre”, postižu emocionalna dobrobit i stabilnost. |
| --- | --- |

1.7.

Na europskoj razini trebalo bi promicati socijalnu koheziju, mjere za uključivanje ugroženih skupina u sportske aktivnosti i društvenu integraciju pojedinaca, uključujući osobe lišene slobode, kako bi sport za njih postao put reintegracije u društvo jer se tako, zahvaljujući vrijednostima koje mogu pomoći u borbi protiv socijalne isključenosti i diskriminacije poput truda, solidarnosti i, naposljetku, „poštene igre”, postižu emocionalna dobrobit i stabilnost.

| 1.8. | Uloga EU-a od velike je važnosti u borbi protiv nejednakosti kako bi se uklonile prepreke koje osobama s invaliditetom onemogućuju sudjelovanje u sportu, promicalo sudjelovanje tih osoba u natjecanjima i iskorijenili svi oblici društvenih predrasuda u tom pogledu. Stoga bi bilo korisno da Komisija Vijeću ministara predloži izradu „Europskog kodeksa dobre prakse za sport i socijalnu uključenost” u cilju podrške i poticanja bavljenja sportom među osobama s invaliditetom. |
| --- | --- |

1.8.

Uloga EU-a od velike je važnosti u borbi protiv nejednakosti kako bi se uklonile prepreke koje osobama s invaliditetom onemogućuju sudjelovanje u sportu, promicalo sudjelovanje tih osoba u natjecanjima i iskorijenili svi oblici društvenih predrasuda u tom pogledu. Stoga bi bilo korisno da Komisija Vijeću ministara predloži izradu „Europskog kodeksa dobre prakse za sport i socijalnu uključenost” u cilju podrške i poticanja bavljenja sportom među osobama s invaliditetom.

| 1.9. | EU i države članice trebale bi posvetiti posebnu pozornost promicanju sporta i tjelesne aktivnosti među starijim osobama. U Europi je, gdje je stanovništvo sve starije, od najveće važnosti u tu svrhu provesti ciljane inicijative i financiranje. |
| --- | --- |

1.9.

EU i države članice trebale bi posvetiti posebnu pozornost promicanju sporta i tjelesne aktivnosti među starijim osobama. U Europi je, gdje je stanovništvo sve starije, od najveće važnosti u tu svrhu provesti ciljane inicijative i financiranje.

2.   Uvod

| 2.1. | U okviru postupka integracije, Ugovor iz Lisabona spominje određene vrijednosti zajedničke Uniji i njenim državama članicama. Te najviše vrijednosti su ljudsko dostojanstvo, sloboda, demokracija, jednakost, pravna država i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina.
  Ugovor iz Lisabona Uniji daje ovlasti za promicanje europskih aspekata sporta (čl. 165. UFEU-a). Različitim aspektima sporta – društvenim, gospodarskim i kulturnim – potrebno je baviti se sa stajališta njihovog počivanja na vrijednostima iz članka 2. UEU-a, što podrazumijeva obvezu institucija i država članica da, primjenom načela supsidijarnosti, promiču politike, standarde i mjere za razvoj europskih aspekata sporta. |
| --- | --- |

2.1.

U okviru postupka integracije, Ugovor iz Lisabona spominje određene vrijednosti zajedničke Uniji i njenim državama članicama. Te najviše vrijednosti su ljudsko dostojanstvo, sloboda, demokracija, jednakost, pravna država i poštovanje ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina.

Ugovor iz Lisabona Uniji daje ovlasti za promicanje europskih aspekata sporta (čl. 165. UFEU-a). Različitim aspektima sporta – društvenim, gospodarskim i kulturnim – potrebno je baviti se sa stajališta njihovog počivanja na vrijednostima iz članka 2. UEU-a, što podrazumijeva obvezu institucija i država članica da, primjenom načela supsidijarnosti, promiču politike, standarde i mjere za razvoj europskih aspekata sporta.

| 2.2. | Svrha ovog samoinicijativnog mišljenja je promicanje potencijala koji imaju europske vrijednosti i vrijednosti sporta, uključujući zimske sportove, među svim građanima i društvenim organizacijama te promicanje sportske politike Unije, s obzirom na to da su do sada postojale samo pojedine sudske odluke koje su se uglavnom odnosile na ostvarivanje ekonomskih sloboda. |
| --- | --- |

2.2.

Svrha ovog samoinicijativnog mišljenja je promicanje potencijala koji imaju europske vrijednosti i vrijednosti sporta, uključujući zimske sportove, među svim građanima i društvenim organizacijama te promicanje sportske politike Unije, s obzirom na to da su do sada postojale samo pojedine sudske odluke koje su se uglavnom odnosile na ostvarivanje ekonomskih sloboda.

| 2.3. | Već je u antičko doba klasična grčka filozofija razlikovala djelatnosti tijela i duha tako da je „olimpijski duh” rezultat razvoja tih ideja među kojima su se, u najvećoj mjeri, isticale etika i promicanje mira.
  Doprinos sporta ispunjenju europskih i globalnih ciljeva strategije Europa 2020. važan je jer sport može uvelike pridonijeti pametnom, održivom i uključivom rastu. |
| --- | --- |

2.3.

Već je u antičko doba klasična grčka filozofija razlikovala djelatnosti tijela i duha tako da je „olimpijski duh” rezultat razvoja tih ideja među kojima su se, u najvećoj mjeri, isticale etika i promicanje mira.

Doprinos sporta ispunjenju europskih i globalnih ciljeva strategije Europa 2020. važan je jer sport može uvelike pridonijeti pametnom, održivom i uključivom rastu.

3.   Društvena uloga sporta

| 3.1. | Kako bi se zajamčila društvena uloga sporta, države članice trebaju raspolagati odgovarajućom infrastrukturom koja omogućuje bavljenje sportom, za što svaka na svom području treba imati odgovarajuću, dovoljnu i uravnoteženu osnovnu mrežu sportskih objekata i sadržaja. |
| --- | --- |

3.1.

Kako bi se zajamčila društvena uloga sporta, države članice trebaju raspolagati odgovarajućom infrastrukturom koja omogućuje bavljenje sportom, za što svaka na svom području treba imati odgovarajuću, dovoljnu i uravnoteženu osnovnu mrežu sportskih objekata i sadržaja.

| 3.2. | Dobrovoljni rad i dalje je kamen temeljac sporta u Europi jer volonteri i neprofitne sportske udruge omogućuju razvoj i širenje sportskih ideala. U tom smislu, potrebno je istaknuti ulogu škole u širenju olimpijskih vrijednosti koje promiču mir i slogu u sportu te na taj način jamče suživot i integraciju u demokratskom i pluralističkom društvu, kao i ljudskih vrijednosti koje se šire kroz sport i služe za iskorjenjivanje nasilja, rasizma, netrpeljivosti i ksenofobije u sportu. |
| --- | --- |

3.2.

Dobrovoljni rad i dalje je kamen temeljac sporta u Europi jer volonteri i neprofitne sportske udruge omogućuju razvoj i širenje sportskih ideala. U tom smislu, potrebno je istaknuti ulogu škole u širenju olimpijskih vrijednosti koje promiču mir i slogu u sportu te na taj način jamče suživot i integraciju u demokratskom i pluralističkom društvu, kao i ljudskih vrijednosti koje se šire kroz sport i služe za iskorjenjivanje nasilja, rasizma, netrpeljivosti i ksenofobije u sportu.

| 3.2.1. | U sportskim je organizacijama neophodna primjena načela dobrog upravljanja. One se trebaju zasnivati na načelima transparentnosti, odgovornosti i demokracije; u njima trebaju biti zastupljene sve strane koje imaju interesa u postupku donošenja odluka, uključujući navijače koji općenito promiču načela poštene igre. Trebalo bi razmisliti o mogućnosti uvođenja strožih zahtjeva u pogledu transparentnosti kada se njihova djelatnost financira javnim sredstvima. |
| --- | --- |

3.2.1.

U sportskim je organizacijama neophodna primjena načela dobrog upravljanja. One se trebaju zasnivati na načelima transparentnosti, odgovornosti i demokracije; u njima trebaju biti zastupljene sve strane koje imaju interesa u postupku donošenja odluka, uključujući navijače koji općenito promiču načela poštene igre. Trebalo bi razmisliti o mogućnosti uvođenja strožih zahtjeva u pogledu transparentnosti kada se njihova djelatnost financira javnim sredstvima.

| 3.2.2. | EGSO smatra da je potrebno u obzir uzeti mogućnost poduzimanja mjera protiv neželjenih pojava poput namještanja rezultata utakmica, dopinga ili nasilja, ne samo na temelju ovlasti koje su Uniji dane u člancima 6. i 165. UFEU-a nego i onih koje se odnose na područje slobode, sigurnosti i pravde te svih drugih ovlasti koje bi mogle biti potrebne za donošenje nadnacionalnih mjera za borbu protiv tih pojava. |
| --- | --- |

3.2.2.

EGSO smatra da je potrebno u obzir uzeti mogućnost poduzimanja mjera protiv neželjenih pojava poput namještanja rezultata utakmica, dopinga ili nasilja, ne samo na temelju ovlasti koje su Uniji dane u člancima 6. i 165. UFEU-a nego i onih koje se odnose na područje slobode, sigurnosti i pravde te svih drugih ovlasti koje bi mogle biti potrebne za donošenje nadnacionalnih mjera za borbu protiv tih pojava.

| 3.2.3. | Te bi mjere trebale jamčiti visoku razinu sigurnosti i mogle bi primjerice uključivati one čiji su cilj suradnja i koordinacija između policijskih (Europol) i pravosudnih (Eurojust) tijela te drugih nadležnih tijela među kojima trebaju biti sportski savezi. |
| --- | --- |

3.2.3.

Te bi mjere trebale jamčiti visoku razinu sigurnosti i mogle bi primjerice uključivati one čiji su cilj suradnja i koordinacija između policijskih (Europol) i pravosudnih (Eurojust) tijela te drugih nadležnih tijela među kojima trebaju biti sportski savezi.

| 3.3. | Promicanje tjelesne aktivnosti i bavljenja sportom odlučujući je čimbenik za zaštitu javnog zdravlja u suvremenom društvu. Treba napomenuti da se kroz bavljenje sportom promiče zdrav način života i poboljšava kvaliteta života. Time se u potpunosti iskorištavaju mogućnosti koje nudi sport i smanjuju izdaci za zdravstvo. |
| --- | --- |

3.3.

Promicanje tjelesne aktivnosti i bavljenja sportom odlučujući je čimbenik za zaštitu javnog zdravlja u suvremenom društvu. Treba napomenuti da se kroz bavljenje sportom promiče zdrav način života i poboljšava kvaliteta života. Time se u potpunosti iskorištavaju mogućnosti koje nudi sport i smanjuju izdaci za zdravstvo.

| 3.4. | Institucionalno djelovanje EU-a na području sporta dobilo je značajan poticaj kroz, između ostalog, javnu raspravu koja se vodila oko tzv. „europske dimenzije sporta”, uključivanje sporta u program Erasmus+ i strateške mjere za rodnu jednakost u sportu. Svake se godine raspravlja o prioritetima ovog programa, zbog čega EGSO traži da se prilikom sljedeće ocjene uzmu u obzir primjedbe iz ovog mišljenja. |
| --- | --- |

3.4.

Institucionalno djelovanje EU-a na području sporta dobilo je značajan poticaj kroz, između ostalog, javnu raspravu koja se vodila oko tzv. „europske dimenzije sporta”, uključivanje sporta u program Erasmus+ i strateške mjere za rodnu jednakost u sportu. Svake se godine raspravlja o prioritetima ovog programa, zbog čega EGSO traži da se prilikom sljedeće ocjene uzmu u obzir primjedbe iz ovog mišljenja.

| 3.4.1. | To institucionalno djelovanje trebalo bi ojačati usvajanjem mjera potrebnih za ostvarenje dodane vrijednosti i pozitivnih aspekata koje predstavljaju izvorni, tradicionalni sportovi popularni na lokalnoj razini, koji su jedan od dokaza kulturne i povijesne raznolikosti Unije pa njihovo postojanje treba podupirati i promicati. |
| --- | --- |

3.4.1.

To institucionalno djelovanje trebalo bi ojačati usvajanjem mjera potrebnih za ostvarenje dodane vrijednosti i pozitivnih aspekata koje predstavljaju izvorni, tradicionalni sportovi popularni na lokalnoj razini, koji su jedan od dokaza kulturne i povijesne raznolikosti Unije pa njihovo postojanje treba podupirati i promicati.

| 3.4.2. | U okviru navedenog programa Erasmus+, Komisija bi trebala predstaviti jasnu ocjenu učinka koji ima uključivanje sportskih aktivnosti u taj program, posebno u pogledu postizanja ciljeva koji se odnose na nove kvalifikacije i radna mjesta te mlade. |
| --- | --- |

3.4.2.

U okviru navedenog programa Erasmus+, Komisija bi trebala predstaviti jasnu ocjenu učinka koji ima uključivanje sportskih aktivnosti u taj program, posebno u pogledu postizanja ciljeva koji se odnose na nove kvalifikacije i radna mjesta te mlade.

| 3.5. | Kako bi se postiglo da sport doprinese jačanju i razvoju europskih vrijednosti, potrebno je donijeti i provesti mjere za usklađivanje, dopunu ili potporu, čija je uloga zaštita tih europskih vrijednosti, posebno onih kojima je cilj zaštita ljudskog dostojanstva i nekih elemenata obrazovanja osoba čije je odgovarajuće usvajanje presudno za pravilno funkcioniranje demokracije i pravne države. Podrška ovakvom pristupu može biti poruka o „poštenoj igri” koju odašilje sport, a koja društvu prenosi veliki broj europskih vrijednosti.
  Europska dimenzija sporta jednako je tako vrlo prikladna za postizanje nekih od parametara za jednakost žena i muškaraca. Bilo bi važno izraditi i koristiti obrazovne materijale za osposobljavanje odgovornih osoba, kako u sportu tako i roditelja, kako bi doprinijeli uklanjanju rodnih stereotipa i promicanju jednakosti muškaraca i žena u sportu te postizanju sve veće ravnoteže u zastupljenosti oba spola u upravnim i sportskim odborima. Izrada popisa najboljih praksi na području razvoja mladih i zaštite u sportu u tom se smislu smatra vrlo važnim korakom (2). |
| --- | --- |

3.5.

Kako bi se postiglo da sport doprinese jačanju i razvoju europskih vrijednosti, potrebno je donijeti i provesti mjere za usklađivanje, dopunu ili potporu, čija je uloga zaštita tih europskih vrijednosti, posebno onih kojima je cilj zaštita ljudskog dostojanstva i nekih elemenata obrazovanja osoba čije je odgovarajuće usvajanje presudno za pravilno funkcioniranje demokracije i pravne države. Podrška ovakvom pristupu može biti poruka o „poštenoj igri” koju odašilje sport, a koja društvu prenosi veliki broj europskih vrijednosti.

Europska dimenzija sporta jednako je tako vrlo prikladna za postizanje nekih od parametara za jednakost žena i muškaraca. Bilo bi važno izraditi i koristiti obrazovne materijale za osposobljavanje odgovornih osoba, kako u sportu tako i roditelja, kako bi doprinijeli uklanjanju rodnih stereotipa i promicanju jednakosti muškaraca i žena u sportu te postizanju sve veće ravnoteže u zastupljenosti oba spola u upravnim i sportskim odborima. Izrada popisa najboljih praksi na području razvoja mladih i zaštite u sportu u tom se smislu smatra vrlo važnim korakom (2).

| 3.6. | Bavljenje sportom, pojedinačno i skupno, može biti legitiman izvor radnih mjesta, bogatstva i dobrobiti. Dobro korištenje te mogućnosti u današnje vrijeme ima vrlo važnu ulogu u rješavanju nezaposlenosti mladih i socijalne isključenosti. Potrebno je posebno spomenuti situaciju sportaša koji počinju drugu karijeru nakon što su se prestali baviti profesionalnim sportom i koji se za tu etapu svog života moraju pripremati na poseban način (dvostruka karijera). Za pravilan razvoj tih mladih ljudi potrebne su istovrijednost i priznavanje diploma i kvalifikacija u sportu. Ovaj je aspekt važan kako bi se iskorijenila siva ekonomija u tom sektoru i s vremenom taj rad legalizirao. |
| --- | --- |

3.6.

Bavljenje sportom, pojedinačno i skupno, može biti legitiman izvor radnih mjesta, bogatstva i dobrobiti. Dobro korištenje te mogućnosti u današnje vrijeme ima vrlo važnu ulogu u rješavanju nezaposlenosti mladih i socijalne isključenosti. Potrebno je posebno spomenuti situaciju sportaša koji počinju drugu karijeru nakon što su se prestali baviti profesionalnim sportom i koji se za tu etapu svog života moraju pripremati na poseban način (dvostruka karijera). Za pravilan razvoj tih mladih ljudi potrebne su istovrijednost i priznavanje diploma i kvalifikacija u sportu. Ovaj je aspekt važan kako bi se iskorijenila siva ekonomija u tom sektoru i s vremenom taj rad legalizirao.

| 3.6.1. | Bilo bi dobro utvrditi načine korištenja europskih financijskih instrumenata za promicanje sporta kao načina za postizanje socijalne integracije, zapošljavanja mladih, rodne jednakosti, inovacija, umrežavanja organizacija koje zastupaju reintegraciju u društvo i drugih ciljeva od javnog interesa.
  U borbi protiv socijalne isključenosti i prilikom reintegracije, sport je idealno sredstvo za ostvarenje vrijednosti koje potiču osobni i društveni razvoj te utječe na zdravlje i obrazovanje. Na europskoj bi razini trebalo promicati socijalnu koheziju i društvenu integraciju pojedinaca, uključujući osobe lišene slobode, za koje sport može postati put reintegracije u društvo jer se tako postižu emocionalna dobrobit, kohezija i stabilnost zahvaljujući vrijednostima kao što su trud, solidarnosti i, naposljetku, „poštena igra”. |
| --- | --- |

3.6.1.

Bilo bi dobro utvrditi načine korištenja europskih financijskih instrumenata za promicanje sporta kao načina za postizanje socijalne integracije, zapošljavanja mladih, rodne jednakosti, inovacija, umrežavanja organizacija koje zastupaju reintegraciju u društvo i drugih ciljeva od javnog interesa.

U borbi protiv socijalne isključenosti i prilikom reintegracije, sport je idealno sredstvo za ostvarenje vrijednosti koje potiču osobni i društveni razvoj te utječe na zdravlje i obrazovanje. Na europskoj bi razini trebalo promicati socijalnu koheziju i društvenu integraciju pojedinaca, uključujući osobe lišene slobode, za koje sport može postati put reintegracije u društvo jer se tako postižu emocionalna dobrobit, kohezija i stabilnost zahvaljujući vrijednostima kao što su trud, solidarnosti i, naposljetku, „poštena igra”.

| 3.6.2. | Trebalo bi osnovati mrežu organizacija kako bi se zagovarale socijalna kohezija i društvena reintegracija kroz sportove, posebno one najpopularnije, radi razmjene najboljih praksi na temelju europskih vrijednosti iz Ugovora tako da se organiziraju Europski kongres inovativnih praksi za društvenu reintegraciju uz pomoć sporta i natjecanja na razini Europske unije te se objave i šire rezultati tih mreža. |
| --- | --- |

3.6.2.

Trebalo bi osnovati mrežu organizacija kako bi se zagovarale socijalna kohezija i društvena reintegracija kroz sportove, posebno one najpopularnije, radi razmjene najboljih praksi na temelju europskih vrijednosti iz Ugovora tako da se organiziraju Europski kongres inovativnih praksi za društvenu reintegraciju uz pomoć sporta i natjecanja na razini Europske unije te se objave i šire rezultati tih mreža.

| 3.7. | Jedan od institucionalnih zadataka EU-a povezan s borbom protiv jednakosti je uklanjanje prepreka koje osobama s invaliditetom onemogućuju bavljenje sportom, promicanje njihova sudjelovanja u natjecanjima i iskorjenjivanje svakog oblika društvenih predrasuda u tom pogledu.
  Bilo bi dobro da Komisija Vijeću ministara predloži izradu „Europskog kodeksa dobre prakse za sport i socijalnu uključenost”. |
| --- | --- |

3.7.

Jedan od institucionalnih zadataka EU-a povezan s borbom protiv jednakosti je uklanjanje prepreka koje osobama s invaliditetom onemogućuju bavljenje sportom, promicanje njihova sudjelovanja u natjecanjima i iskorjenjivanje svakog oblika društvenih predrasuda u tom pogledu.

Bilo bi dobro da Komisija Vijeću ministara predloži izradu „Europskog kodeksa dobre prakse za sport i socijalnu uključenost”.

| 3.7.1. | Kroz sportske događaje treba promicati integraciju osoba s invaliditetom u cilju poboljšanja kvalitete života i razvoja društvenih navika osoba s invaliditetom i njihovih obitelji. Iz tog razloga, sport nije samo zdrava navika, nego također poboljšava i povećava pokretljivost tih osoba i omogućuje im da razviju sposobnost odlučivanja, zajedništvo i timski duh. |
| --- | --- |

3.7.1.

Kroz sportske događaje treba promicati integraciju osoba s invaliditetom u cilju poboljšanja kvalitete života i razvoja društvenih navika osoba s invaliditetom i njihovih obitelji. Iz tog razloga, sport nije samo zdrava navika, nego također poboljšava i povećava pokretljivost tih osoba i omogućuje im da razviju sposobnost odlučivanja, zajedništvo i timski duh.

| 3.7.2. | Za promicanje širenja paraolimpijskog ili profesionalnog sporta za osobe s invaliditetom i povećanje razine osviještenosti među građanima, javne vlasti trebaju uz pomoć potrebnih sredstava i stručnjaka provoditi komunikacijske strategije o paraolimpijskim igrama i drugim važnim međunarodnim događajima te, u konačnici, osigurati visokokvalitetni televizijski prijenos paraolimpijskih igara sa značajnim brojem sati emitiranja i u vrijeme najveće gledanosti. |
| --- | --- |

3.7.2.

Za promicanje širenja paraolimpijskog ili profesionalnog sporta za osobe s invaliditetom i povećanje razine osviještenosti među građanima, javne vlasti trebaju uz pomoć potrebnih sredstava i stručnjaka provoditi komunikacijske strategije o paraolimpijskim igrama i drugim važnim međunarodnim događajima te, u konačnici, osigurati visokokvalitetni televizijski prijenos paraolimpijskih igara sa značajnim brojem sati emitiranja i u vrijeme najveće gledanosti.

| 3.7.3. | Prilikom prilagođavanja nacionalnih zakonodavnih okvira Međunarodnoj konvenciji o pravima osoba s invaliditetom teži se istim ciljevima te se „dostupnost i oblikovanje za sve” navode kao preduvjet za promjenu i stvaranje okruženja koje omogućuje puno sudjelovanje građana. |
| --- | --- |

3.7.3.

Prilikom prilagođavanja nacionalnih zakonodavnih okvira Međunarodnoj konvenciji o pravima osoba s invaliditetom teži se istim ciljevima te se „dostupnost i oblikovanje za sve” navode kao preduvjet za promjenu i stvaranje okruženja koje omogućuje puno sudjelovanje građana.

| 3.7.4. | S obzirom na to da je jedna od prepreka na koju se sustavno nailazi prilikom razvoja programa za promicanje uključenosti osoba s invaliditetom i starijih osoba u tjelesne sportske aktivnosti pomanjkanje osposobljenosti različitih sudionika u tom procesu, preporuča se pružanje potrebnog materijala za osposobljavanje učitelja, nastavnika tjelesnog odgoja i sportskih djelatnika za sportske i tjelesne aktivnosti u uključivom okruženju. |
| --- | --- |

3.7.4.

S obzirom na to da je jedna od prepreka na koju se sustavno nailazi prilikom razvoja programa za promicanje uključenosti osoba s invaliditetom i starijih osoba u tjelesne sportske aktivnosti pomanjkanje osposobljenosti različitih sudionika u tom procesu, preporuča se pružanje potrebnog materijala za osposobljavanje učitelja, nastavnika tjelesnog odgoja i sportskih djelatnika za sportske i tjelesne aktivnosti u uključivom okruženju.

| 3.8. | Proces starenja europskog društva, za koji se čini da je ireverzibilan, zajedno s konstantnim produženjem očekivanog životnog vijeka, čini neophodnim razvoj ciljanih inicijativa i programa za promicanje sporta i tjelesnih aktivnosti među starijom populacijom. Riječ je o području koje se u većini zemalja previđalo i koje zahtijeva posebnu pažnju kako na razini EU-a tako i na razini država članica. |
| --- | --- |

3.8.

Proces starenja europskog društva, za koji se čini da je ireverzibilan, zajedno s konstantnim produženjem očekivanog životnog vijeka, čini neophodnim razvoj ciljanih inicijativa i programa za promicanje sporta i tjelesnih aktivnosti među starijom populacijom. Riječ je o području koje se u većini zemalja previđalo i koje zahtijeva posebnu pažnju kako na razini EU-a tako i na razini država članica.

4.   Gospodarske značajke sporta

| 4.1. | Sport ima ekonomsku dimenziju koja utječe na unutarnje tržište, a proizlazi iz ekonomskih aktivnosti u sportu i profesionalizacije sporta. Sport, međutim, ima i specifičnu dimenziju utemeljenu na strukturama koje se zasnivaju na dobrovoljnom radu i njegovim socijalnim, pedagoškim i kulturnim funkcijama i koja značajno doprinosi pozitivnim vrijednostima poput sportskog ponašanja, poštovanja i socijalne uključenosti.
  Potrebno je stoga razlikovati sportske i poslovne interese; EGSO vjeruje da sport treba zaštititi od prekomjernog utjecaja gospodarstva kako bi prevladavala sportska načela i vrijednosti. |
| --- | --- |

4.1.

Sport ima ekonomsku dimenziju koja utječe na unutarnje tržište, a proizlazi iz ekonomskih aktivnosti u sportu i profesionalizacije sporta. Sport, međutim, ima i specifičnu dimenziju utemeljenu na strukturama koje se zasnivaju na dobrovoljnom radu i njegovim socijalnim, pedagoškim i kulturnim funkcijama i koja značajno doprinosi pozitivnim vrijednostima poput sportskog ponašanja, poštovanja i socijalne uključenosti.

Potrebno je stoga razlikovati sportske i poslovne interese; EGSO vjeruje da sport treba zaštititi od prekomjernog utjecaja gospodarstva kako bi prevladavala sportska načela i vrijednosti.

| 4.1.1. | Zakonodavstvo Unije, u slučajevima kad EU može djelovati učinkovitije od država članica, treba primjenjivati vodeći računa o posebnim i ključnim aspektima sporta te uz poštovanje načela supsidijarnosti. |
| --- | --- |

4.1.1.

Zakonodavstvo Unije, u slučajevima kad EU može djelovati učinkovitije od država članica, treba primjenjivati vodeći računa o posebnim i ključnim aspektima sporta te uz poštovanje načela supsidijarnosti.

| 4.2. | U pogledu ekonomske dimenzije sporta, potrebno je voditi računa o specifičnoj povezanosti tih djelatnosti i temeljnih prava. |
| --- | --- |

4.2.

U pogledu ekonomske dimenzije sporta, potrebno je voditi računa o specifičnoj povezanosti tih djelatnosti i temeljnih prava.

| 4.2.1. | Stoga je za odgovarajuću zaštitu od kršenja prava intelektualnog vlasništva i posebice od digitalnog piratstva, koji ugrožavaju sportsku ekonomiju, potrebno razmotriti koje mjere treba poduzeti na temelju načela proporcionalnosti. U svakom slučaju, prednost treba dati temeljnom pravu građana na informacije kako bi se zajamčilo barem pravo građana na dobivanje i primanje vijesti, prenošenje značajnih sportskih događaja i pravo novinara na izvješćivanje. |
| --- | --- |

4.2.1.

Stoga je za odgovarajuću zaštitu od kršenja prava intelektualnog vlasništva i posebice od digitalnog piratstva, koji ugrožavaju sportsku ekonomiju, potrebno razmotriti koje mjere treba poduzeti na temelju načela proporcionalnosti. U svakom slučaju, prednost treba dati temeljnom pravu građana na informacije kako bi se zajamčilo barem pravo građana na dobivanje i primanje vijesti, prenošenje značajnih sportskih događaja i pravo novinara na izvješćivanje.

| 4.2.2. | Na nekim drugim područjima, na primjer na području politike tržišnog natjecanja te posebice državnih potpora, bilo bi dobro donijeti smjernice o državnim potporama u cilju pojašnjavanja koje su potpore dozvoljene za ostvarenje socijalnih, kulturnih i obrazovnih ciljeva sporta. |
| --- | --- |

4.2.2.

Na nekim drugim područjima, na primjer na području politike tržišnog natjecanja te posebice državnih potpora, bilo bi dobro donijeti smjernice o državnim potporama u cilju pojašnjavanja koje su potpore dozvoljene za ostvarenje socijalnih, kulturnih i obrazovnih ciljeva sporta.

| 4.2.3. | Jedna od najvećih prijetnji sportu u današnje je vrijeme sportsko klađenje putem Interneta na nereguliranim tržištima, naročito nezakonito klađenje; njegovi negativni učinci mogu se usporediti s učincima dopinga i nasilja navijača te, s obzirom na neizvjesnost sportskih natjecanja, mogu dovesti do manipulacija. Postoje i drugi aspekti poput klađenja i igara na sreću te potrebe da se donesu mjere od javnog interesa za sprečavanje ovisnosti o igrama na sreću i za zaštitu maloljetnika, posebice u pogledu internetskih igara na sreću. |
| --- | --- |

4.2.3.

Jedna od najvećih prijetnji sportu u današnje je vrijeme sportsko klađenje putem Interneta na nereguliranim tržištima, naročito nezakonito klađenje; njegovi negativni učinci mogu se usporediti s učincima dopinga i nasilja navijača te, s obzirom na neizvjesnost sportskih natjecanja, mogu dovesti do manipulacija. Postoje i drugi aspekti poput klađenja i igara na sreću te potrebe da se donesu mjere od javnog interesa za sprečavanje ovisnosti o igrama na sreću i za zaštitu maloljetnika, posebice u pogledu internetskih igara na sreću.

| 4.2.4. | Sport odlikuje unutarnja i urođena potreba koja ljude koji se njime bave potiče na stalno poboljšanje rezultata i postizanje izvrsnosti, tako da je sport obilježen stalnim inovacijama zbog čega je tehnologija sporta značajan sektor „primijenjenih znanosti”, primjerice tekstilne tehnologije, mehanike ljudskog kretanja, novih materijala, senzora, pokretača i dizajna usredotočenog na čovjeka. Izgradnja i funkcioniranje sportskih objekata te sudjelovanje i prisustvovanje sportskim događajima sve su važniji dio tzv. iskustvenog gospodarstva; sportski turizam jedan je od primjera razvoja tog gospodarstva. |
| --- | --- |

4.2.4.

Sport odlikuje unutarnja i urođena potreba koja ljude koji se njime bave potiče na stalno poboljšanje rezultata i postizanje izvrsnosti, tako da je sport obilježen stalnim inovacijama zbog čega je tehnologija sporta značajan sektor „primijenjenih znanosti”, primjerice tekstilne tehnologije, mehanike ljudskog kretanja, novih materijala, senzora, pokretača i dizajna usredotočenog na čovjeka. Izgradnja i funkcioniranje sportskih objekata te sudjelovanje i prisustvovanje sportskim događajima sve su važniji dio tzv. iskustvenog gospodarstva; sportski turizam jedan je od primjera razvoja tog gospodarstva.

| 4.2.5. | Komisija bi trebala ocijeniti i po potrebi donijeti ili predložiti mjere i za druga područja koja su gospodarski povezana sa sportom, kao što su slobodno kretanje osoba i usluga, ugovori o sponzorstvu, reguliranje djelatnosti posrednika (menadžera), sportsko i zdravstveno osiguranje, obrazovni programi za sportaše i stručne kvalifikacije na području sporta. |
| --- | --- |

4.2.5.

Komisija bi trebala ocijeniti i po potrebi donijeti ili predložiti mjere i za druga područja koja su gospodarski povezana sa sportom, kao što su slobodno kretanje osoba i usluga, ugovori o sponzorstvu, reguliranje djelatnosti posrednika (menadžera), sportsko i zdravstveno osiguranje, obrazovni programi za sportaše i stručne kvalifikacije na području sporta.

| 4.2.6. | Kad se radi o stručnom osposobljavanju mlađih trenera, potrebno je poboljšati propise u različitim državama članicama EU-a s obzirom na to da se posao trenera može usporediti s poslom učitelja, osobito zato što u nekim slučajevima (npr. prilikom priprema za sportska natjecanja) trener provodi više vremena s mladim sportašem nego učitelj sa svojim učenikom. Osposobljavanje za trenera treba se odvijati unutar formalnog okvira i na obrazovnoj razini treba biti priznato državnom diplomom. |
| --- | --- |

4.2.6.

Kad se radi o stručnom osposobljavanju mlađih trenera, potrebno je poboljšati propise u različitim državama članicama EU-a s obzirom na to da se posao trenera može usporediti s poslom učitelja, osobito zato što u nekim slučajevima (npr. prilikom priprema za sportska natjecanja) trener provodi više vremena s mladim sportašem nego učitelj sa svojim učenikom. Osposobljavanje za trenera treba se odvijati unutar formalnog okvira i na obrazovnoj razini treba biti priznato državnom diplomom.

| 4.2.7. | EGSO traži da se europski sportski savezi uključe u obranu vrijednosti i načela sadržanih u ovom mišljenju, očekujući da njihovo djelovanje na svim područjima i u svim prilikama bude u skladu s njima, pa i kad se radi samo o dodjeli nagrada i javnih priznanja |
| --- | --- |

4.2.7.

EGSO traži da se europski sportski savezi uključe u obranu vrijednosti i načela sadržanih u ovom mišljenju, očekujući da njihovo djelovanje na svim područjima i u svim prilikama bude u skladu s njima, pa i kad se radi samo o dodjeli nagrada i javnih priznanja

Bruxelles, 2. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  „Protecting the Integrity of Sport Competition The Last Bet for Modern Sport”, str. 120.–124., Sveučilište Pariz 1 Panthéon-Sorbonne i International Centre for Sport Security (ICSS), svibanj 2014.

1

„Protecting the Integrity of Sport Competition The Last Bet for Modern Sport”

(2)  To je bio jedan od glavnih zaključaka sastanka na vrhu o politici međuregionalnog sporta (Inter Regional Sports Policy Summit, Lisabon, 16. i 17. ožujka 2015.), na kojem se okupila većina glavnih svjetskih dionika koji sudjeluju u utvrđivanju politika na području sporta.

2

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/19 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/19

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Skladištenje energije: čimbenik integracije i energetske sigurnosti”

(samoinicijativno mišljenje)

(2015/C 383/04)

| Izvjestitelj: | g. Pierre-Jean COULON |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

g. Pierre-Jean COULON

Dana 22. siječnja 2015. godine, sukladno članku 29. stavku 2. svoga Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je izraditi samoinicijativno mišljenje o temi:

Skladištenje energije: čimbenik integracije i energetske sigurnosti

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 16. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je jednoglasno usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sastanak od 1. srpnja 2015.) sa 131 glasova za.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO poziva da klimatski ciljevi i ciljevi za energiju EU-a dovedu do većeg udjela obnovljivih izvora energije u energetskoj mješavini. Odbor je dosljedno podržavao obnovljive izvore energije: održivi sustav koji se sastoji većinom od obnovljivih izvora energije jedino je dugoročno rješenje za energiju u budućnosti. Odbor ističe važnost uvođenja dodatnih komponenti energetskog sustava. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO poziva da klimatski ciljevi i ciljevi za energiju EU-a dovedu do većeg udjela obnovljivih izvora energije u energetskoj mješavini. Odbor je dosljedno podržavao obnovljive izvore energije: održivi sustav koji se sastoji većinom od obnovljivih izvora energije jedino je dugoročno rješenje za energiju u budućnosti. Odbor ističe važnost uvođenja dodatnih komponenti energetskog sustava.

| 1.2. | Energija iz obnovljivih izvora i njezin razvoj zbog svoje nepostojanosti predstavljaju velik izazov u pogledu svojeg skladištenja. Skladištenje je za Europsku uniju strateško pitanje, sa svrhom stalnog jamčenja sigurnosti opskrbe u Uniji te energetskog tržišta koje bi bilo tehnički i troškovno održivo. Zbog toga to pitanje zauzima važnu poziciju u europskom programu i prioritetno je područje, posebice u okviru energetske unije uspostavljene u veljači 2015. |
| --- | --- |

1.2.

Energija iz obnovljivih izvora i njezin razvoj zbog svoje nepostojanosti predstavljaju velik izazov u pogledu svojeg skladištenja. Skladištenje je za Europsku uniju strateško pitanje, sa svrhom stalnog jamčenja sigurnosti opskrbe u Uniji te energetskog tržišta koje bi bilo tehnički i troškovno održivo. Zbog toga to pitanje zauzima važnu poziciju u europskom programu i prioritetno je područje, posebice u okviru energetske unije uspostavljene u veljači 2015.

| 1.3. | EGSO je u svom prethodnom mišljenju istaknuo pitanje skladištenja, koje čini „izazov, priliku koju treba iskoristiti i apsolutnu potrebu”. On ističe važnost uspješne energetske tranzicije u Europskoj uniji te poziva na iskorištavanje svih resursa kako bi se postigli opipljivi, važni rezultati na području skladištenja. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO je u svom prethodnom mišljenju istaknuo pitanje skladištenja, koje čini „izazov, priliku koju treba iskoristiti i apsolutnu potrebu”. On ističe važnost uspješne energetske tranzicije u Europskoj uniji te poziva na iskorištavanje svih resursa kako bi se postigli opipljivi, važni rezultati na području skladištenja.

| 1.4. | EGSO uviđa da postoje različita rješenja u odnosu na skladištenje te da su s njime povezane tehnologije na različitim stupnjevima tehnološkog i industrijskog razvoja. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO uviđa da postoje različita rješenja u odnosu na skladištenje te da su s njime povezane tehnologije na različitim stupnjevima tehnološkog i industrijskog razvoja.

| 1.5. | EGSO podsjeća da skladištenje energije usporedno s prednostima može imati i veliki financijski trošak, ali i utjecaj na okoliš i zdravlje. Zbog toga EGSO poziva na sustavnu provedbu procjene učinka kojom bi se procijenili ne samo konkurentnost tehnologija već i njihov utjecaj na okoliš i zdravlje. EGSO jednako tako smatra važnim ocijeniti kako te tehnologije utječu na stvaranje radnih mjesta i aktivnosti. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO podsjeća da skladištenje energije usporedno s prednostima može imati i veliki financijski trošak, ali i utjecaj na okoliš i zdravlje. Zbog toga EGSO poziva na sustavnu provedbu procjene učinka kojom bi se procijenili ne samo konkurentnost tehnologija već i njihov utjecaj na okoliš i zdravlje. EGSO jednako tako smatra važnim ocijeniti kako te tehnologije utječu na stvaranje radnih mjesta i aktivnosti.

| 1.6. | EGSO se zalaže za povećanje ulaganja te istraživanja i razvoja skladištenja, kao i za veću sinergiju u Europi u tom području, i to zato da bi se smanjili troškovi energetske tranzicije, zajamčila sigurnost opskrbe i omogućila konkurentnost europskog gospodarstva. EGSO podržava potrebu za boljim usklađenjem zakonodavstva na području skladištenja energije među državama članicama. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO se zalaže za povećanje ulaganja te istraživanja i razvoja skladištenja, kao i za veću sinergiju u Europi u tom području, i to zato da bi se smanjili troškovi energetske tranzicije, zajamčila sigurnost opskrbe i omogućila konkurentnost europskog gospodarstva. EGSO podržava potrebu za boljim usklađenjem zakonodavstva na području skladištenja energije među državama članicama.

| 1.7. | EGSO se isto tako zalaže za uvođenje javnog dijaloga o pitanju energije u cijeloj Europi (europski energetski dijalog) kako bi građani i čitavo civilno društvo mogli sudjelovati u energetskoj tranziciji te utjecati na buduće odluke o tehnologijama skladištenja energije. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO se isto tako zalaže za uvođenje javnog dijaloga o pitanju energije u cijeloj Europi (europski energetski dijalog) kako bi građani i čitavo civilno društvo mogli sudjelovati u energetskoj tranziciji te utjecati na buduće odluke o tehnologijama skladištenja energije.

| 1.8. | EGSO podsjeća na važnost plina u energetskoj mješavini te na njegovu važnost za energetsku sigurnost za građane. EGSO traži da se skladištenje potiče unutar tog sektora, tako da sve države članice zajedno imaju rezerve na raspolaganju. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO podsjeća na važnost plina u energetskoj mješavini te na njegovu važnost za energetsku sigurnost za građane. EGSO traži da se skladištenje potiče unutar tog sektora, tako da sve države članice zajedno imaju rezerve na raspolaganju.

2.   Uspješna energetska tranzicija i osiguravanje energetske sigurnosti

| 2.1. | Opskrba i upravljanje energijom veliki su politički i socioekonomski prioriteti te ključni činitelji u osiguravanju uspješne energetske tranzicije i hvatanja u koštac s izazovima povezanima s klimom. Iako potražnja za energijom unutar EU-a opada (potrošnja energije opada od 2006. te danas trošimo gotovo istu količinu energije kao i ranih 1990-ih), rastući trend korištenja energije iz nestalnih obnovljivih izvora povećava potrebu za skladištenjem energije koje će odigrati važnu ulogu u brojnim sektorima (kompenzacija nepostojanosti, električna vozila, obrana itd.) te činiti strateško pitanje za Europu i industriju u Europi. Treba naglasiti da je problem skladištenja energije iz obnovljivih izvora također jedan od glavnih argumenata protivnika takve energije. |
| --- | --- |

2.1.

Opskrba i upravljanje energijom veliki su politički i socioekonomski prioriteti te ključni činitelji u osiguravanju uspješne energetske tranzicije i hvatanja u koštac s izazovima povezanima s klimom. Iako potražnja za energijom unutar EU-a opada (potrošnja energije opada od 2006. te danas trošimo gotovo istu količinu energije kao i ranih 1990-ih), rastući trend korištenja energije iz nestalnih obnovljivih izvora povećava potrebu za skladištenjem energije koje će odigrati važnu ulogu u brojnim sektorima (kompenzacija nepostojanosti, električna vozila, obrana itd.) te činiti strateško pitanje za Europu i industriju u Europi. Treba naglasiti da je problem skladištenja energije iz obnovljivih izvora također jedan od glavnih argumenata protivnika takve energije.

| 2.2. | I dok se većina primarnih izvora energije (plin, nafta ili ugljen) lako skladište, ostaju pitanja veličine, troškova i smještaja objekata za strateško skladištenje. Drugi veliki izvor primarne energije, obnovljivi izvori energije, pokazuje drukčije rezultate kad je riječ o skladištenju. Hidroenergija se često može akumulirati skladištenjem vode u jezerima i rezervoarima. I dok se biomasa također može relativno lako skladištiti, sunčeva energija i energija vjetra, koje se obično koriste za proizvodnju struje, ne mogu se zasad skladištiti nikako osim složenim i skupim posrednim postupcima. |
| --- | --- |

2.2.

I dok se većina primarnih izvora energije (plin, nafta ili ugljen) lako skladište, ostaju pitanja veličine, troškova i smještaja objekata za strateško skladištenje. Drugi veliki izvor primarne energije, obnovljivi izvori energije, pokazuje drukčije rezultate kad je riječ o skladištenju. Hidroenergija se često može akumulirati skladištenjem vode u jezerima i rezervoarima. I dok se biomasa također može relativno lako skladištiti, sunčeva energija i energija vjetra, koje se obično koriste za proizvodnju struje, ne mogu se zasad skladištiti nikako osim složenim i skupim posrednim postupcima.

3.   Prioritet na europskoj razini

| 3.1. | Europska komisija analizirala je scenarije dekarbonizacije energetskog sustava te 2011. objavila plan za energiju za razdoblje do 2050. koji izlaže različite scenarije u tu svrhu. Za ostvarenje predloženih scenarija za dekarbonizaciju sektor električne energije morao bi koristiti znatan udio energije iz obnovljivih izvora, od 59 do 85 %, koji bi nužno dolazio iz raznih obnovljivih izvora energije. Kasnija komunikacija, objavljena 2014. pod naslovom „Okvir za klimu i energiju za razdoblje između 2020. i 2030”, potvrđuje predanost dekarbonizaciji i za 2030. predviđa proizvodnju energije s udjelom energije iz obnovljivih izvora od gotovo 45 %. To je u skladu s ciljevima koje su čelnici EU-a dogovorili 23. listopada 2014. u sklopu okvira za razdoblje do 2030. Važan udio raznovrsnih obnovljivih izvora energije u sustavu električne energije zahtijevao bi desetke, odnosno stotine gigavata kapaciteta skladištenja u elektroenergetskoj mreži, čak i ako se koriste ostale mjere fleksibilnosti. |
| --- | --- |

3.1.

Europska komisija analizirala je scenarije dekarbonizacije energetskog sustava te 2011. objavila plan za energiju za razdoblje do 2050. koji izlaže različite scenarije u tu svrhu. Za ostvarenje predloženih scenarija za dekarbonizaciju sektor električne energije morao bi koristiti znatan udio energije iz obnovljivih izvora, od 59 do 85 %, koji bi nužno dolazio iz raznih obnovljivih izvora energije. Kasnija komunikacija, objavljena 2014. pod naslovom „Okvir za klimu i energiju za razdoblje između 2020. i 2030”, potvrđuje predanost dekarbonizaciji i za 2030. predviđa proizvodnju energije s udjelom energije iz obnovljivih izvora od gotovo 45 %. To je u skladu s ciljevima koje su čelnici EU-a dogovorili 23. listopada 2014. u sklopu okvira za razdoblje do 2030. Važan udio raznovrsnih obnovljivih izvora energije u sustavu električne energije zahtijevao bi desetke, odnosno stotine gigavata kapaciteta skladištenja u elektroenergetskoj mreži, čak i ako se koriste ostale mjere fleksibilnosti.

| 3.2. | Osim toga, Europska komisija je skladištenje energije učinila jednim od svojih prioriteta te je u više navrata istaknula temeljnu ulogu skladištenja. Isto tako, u svom radnom dokumentu iz 2013. o skladištenju energije (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/energy_storage.pdf) pozvala je na bolju usklađenost te i drugih ključnih politika EU-a, poput klimatske politike. Skladištenje energije trebalo bi se uzeti u obzir i podržati u svim postojećim i budućim mjerama i zakonodavnim aktima na području energije i klime u EU-u, uključujući i u strategijama koje se odnose na energetsku infrastrukturu. Nadalje, u svojoj komunikaciji o energetskoj uniji od 25. veljače 2015. Komisija ističe da se „Europska unija obvezala postati vodeća u svijetu u korištenju obnovljivih izvora energije, globalno čvorište za razvoj nove generacije tehnički naprednih i konkurentnih obnovljivih izvora energije. EU je također postavio svoj cilj da u ukupnoj potrošnji energije u EU–u 2030. energija iz obnovljivih izvora ima udio od najmanje 27 %.” Komisija planira potaknuti novu strategiju za istraživanje i razvoj, ističući da „ako europska energetska unija stremi k tome da postane vodeća u svijetu u energiji iz obnovljivih izvora, ona mora preuzeti ulogu predvodnika sljedeće generacije tehnologija obnovljivih izvora i rješenja za skladištenje energije”. |
| --- | --- |

3.2.

Osim toga, Europska komisija je skladištenje energije učinila jednim od svojih prioriteta te je u više navrata istaknula temeljnu ulogu skladištenja. Isto tako, u svom radnom dokumentu iz 2013. o skladištenju energije (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/energy_storage.pdf) pozvala je na bolju usklađenost te i drugih ključnih politika EU-a, poput klimatske politike. Skladištenje energije trebalo bi se uzeti u obzir i podržati u svim postojećim i budućim mjerama i zakonodavnim aktima na području energije i klime u EU-u, uključujući i u strategijama koje se odnose na energetsku infrastrukturu. Nadalje, u svojoj komunikaciji o energetskoj uniji od 25. veljače 2015. Komisija ističe da se „Europska unija obvezala postati vodeća u svijetu u korištenju obnovljivih izvora energije, globalno čvorište za razvoj nove generacije tehnički naprednih i konkurentnih obnovljivih izvora energije. EU je također postavio svoj cilj da u ukupnoj potrošnji energije u EU–u 2030. energija iz obnovljivih izvora ima udio od najmanje 27 %.” Komisija planira potaknuti novu strategiju za istraživanje i razvoj, ističući da „ako europska energetska unija stremi k tome da postane vodeća u svijetu u energiji iz obnovljivih izvora, ona mora preuzeti ulogu predvodnika sljedeće generacije tehnologija obnovljivih izvora i rješenja za skladištenje energije”.

| 3.3. | Zaključci sa zadnjeg Madridskog foruma pokazuju da „Forum potvrđuje stratešku ulogu koju skladištenje plina igra u jamčenju sigurne opskrbe EU-a”. EGSO također naglašava važnost poticanja razvoja skladištenja plina. |
| --- | --- |

3.3.

Zaključci sa zadnjeg Madridskog foruma pokazuju da „Forum potvrđuje stratešku ulogu koju skladištenje plina igra u jamčenju sigurne opskrbe EU-a”. EGSO također naglašava važnost poticanja razvoja skladištenja plina.

4.   Tehnološki razvoj u području skladištenja

| 4.1. | Rješenja za skladištenje struje dijele se u četiri glavne kategorije, a ovisno o energetskim potrebama i ograničenjima, energija se može skladištiti u različitim oblicima (npr. struja, plin, vodik, toplina, hladnoća) u blizini mjesta proizvodnje, u energetskim mrežama i u blizini mjesta gdje će se koristiti:






  — | potencijalna mehanička energija (hidroelektrična brana, reverzibilna hidroelektrana/morska reverzibilna hidroelektrana/skladištenje energije komprimiranim zrakom), |
| --- | --- | --- |

4.1.

Rješenja za skladištenje struje dijele se u četiri glavne kategorije, a ovisno o energetskim potrebama i ograničenjima, energija se može skladištiti u različitim oblicima (npr. struja, plin, vodik, toplina, hladnoća) u blizini mjesta proizvodnje, u energetskim mrežama i u blizini mjesta gdje će se koristiti:

—

potencijalna mehanička energija (hidroelektrična brana, reverzibilna hidroelektrana/morska reverzibilna hidroelektrana/skladištenje energije komprimiranim zrakom),

| — | kinetička mehanička energija (inercijski zamašnjak), |
| --- | --- |

—

kinetička mehanička energija (inercijski zamašnjak),

| — | elektrokemijska energija (baterije, akumulatori, kondenzatori, vodikovi vektori), |
| --- | --- |

—

elektrokemijska energija (baterije, akumulatori, kondenzatori, vodikovi vektori),

| — | termička energija (latentna ili osjetna toplina). |
| --- | --- |

—

termička energija (latentna ili osjetna toplina).

| 4.2. | Najraširenije skladištenje struje u svijetu je skladištenje u reverzibilnim hidroelektranama, poput sustava neprekidnog napajanja (engl. UPS – „uninterruptible power system”). Za te sustave operatori električnih mreža, proizvođači i upravitelji tercijarnim zgradama iznova pokazuju interes. Reverzibilne hidroelektrane omogućuju: integraciju nepostojanih energija iz obnovljivih izvora, posebice energije vjetra i sunčeve energije; napredni kapacitet i mogućnost odgode zahtjeva za energijom; ekonomsku arbitražu (punjenje kad su potražnja i cijene niske, prodaja kad su potražnja i cijene visoki, uz mjere „socijalne” prilagodbe); stupnjevanje ulaganja u električne mreže. No, nije vjerojatno da će mogući kapaciteti za skladištenje biti dovoljni da nadoknade duga razdoblja bez vjetra ili sunca u slučaju značajnog širenja tih vrsta energija iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

4.2.

Najraširenije skladištenje struje u svijetu je skladištenje u reverzibilnim hidroelektranama, poput sustava neprekidnog napajanja (engl. UPS – „uninterruptible power system”). Za te sustave operatori električnih mreža, proizvođači i upravitelji tercijarnim zgradama iznova pokazuju interes. Reverzibilne hidroelektrane omogućuju: integraciju nepostojanih energija iz obnovljivih izvora, posebice energije vjetra i sunčeve energije; napredni kapacitet i mogućnost odgode zahtjeva za energijom; ekonomsku arbitražu (punjenje kad su potražnja i cijene niske, prodaja kad su potražnja i cijene visoki, uz mjere „socijalne” prilagodbe); stupnjevanje ulaganja u električne mreže. No, nije vjerojatno da će mogući kapaciteti za skladištenje biti dovoljni da nadoknade duga razdoblja bez vjetra ili sunca u slučaju značajnog širenja tih vrsta energija iz obnovljivih izvora.

| 4.3. | Tržište skladištenja susrelo se i s pojavom pet novih sektora koji bi se mogli povećati tijekom sljedećeg desetljeća:






  — | skladištenje energije u industrijskim procesima: bilo u termalnom ili kemijskom obliku. To pruža mogućnost eliminacije ili stupnjevanja potražnje kako bi se prilagodila potrošnja struje, ali i topline, odnosno plina, |
| --- | --- | --- |

4.3.

Tržište skladištenja susrelo se i s pojavom pet novih sektora koji bi se mogli povećati tijekom sljedećeg desetljeća:

—

skladištenje energije u industrijskim procesima: bilo u termalnom ili kemijskom obliku. To pruža mogućnost eliminacije ili stupnjevanja potražnje kako bi se prilagodila potrošnja struje, ali i topline, odnosno plina,

| — | skladištenje energije povezivanjem električnih i plinskih mreža: injekcijama vodika dobivenog hidrolizom ili proizvodnjom sintetičkog metana putem procesa metanacije (npr.: „Power To Gas” njemačke agencije DENA – www.powertogas.info), |
| --- | --- |

—

skladištenje energije povezivanjem električnih i plinskih mreža: injekcijama vodika dobivenog hidrolizom ili proizvodnjom sintetičkog metana putem procesa metanacije (npr.: „Power To Gas” njemačke agencije DENA – www.powertogas.info),

| — | skladištenje energije za četvrti i stambene zgrade u okviru inicijativa za renovaciju zgrada i otoka pametnih aktivnosti ili aktivnosti pozitivne energije (projekt Nicegrid u Francuskoj), |
| --- | --- |

—

skladištenje energije za četvrti i stambene zgrade u okviru inicijativa za renovaciju zgrada i otoka pametnih aktivnosti ili aktivnosti pozitivne energije (projekt Nicegrid u Francuskoj),

| — | mobilno skladištenje struje u električnim vozilima korištenjem sustava V2G (eng. „vehicle to grid”): Toyota, Nissan, Renault itd., |
| --- | --- |

—

mobilno skladištenje struje u električnim vozilima korištenjem sustava V2G (eng. „vehicle to grid”): Toyota, Nissan, Renault itd.,

| — | fleksibilne reverzibilne hidroelektrane s varijabilnom brzinom i s mogućnošću potpune prilagodbe za uravnotežujuće tržište. |
| --- | --- |

—

fleksibilne reverzibilne hidroelektrane s varijabilnom brzinom i s mogućnošću potpune prilagodbe za uravnotežujuće tržište.

| 4.4. | Treba naglasiti obećavajuću ulogu vodika, iako njegova cijena te problemi sa sigurnošću i transportom značajno smanjuju njegov potencijal. On je energetski vektor koji ne ispušta stakleničke plinove ako se proizvodi korištenjem izvora bez ugljika i može se koristiti u puno svrha, prvenstveno u industriji, poput lokalne proizvodnje struje (opskrba izoliranih mjesta, generatori za slučaj nužde), skladištenja energije (podrška mreži, korištenje energije iz obnovljivih izvora) ili kogeneracije. Također se koristi u kopnenom prometu (osobna vozila, vozila javnog prijevoza, vozila za prijevoz teških tereta itd.), zračnom (glavni ili pomoćni pogon zrakoplova), morskom ili riječnom (podmornice, glavni ili pomoćni pogon), rafinerijama i petrokemiji (za zeleni vodik), a ima i druge upotrebe, primjerice u prijenosnim uređajima (vanjski punjači ili ugrađeni akumulatori). Sve se to trenutno razvija.
  Danas su tehnike proizvodnje vodika elektrolizom i gorivim ćelijama vrlo fleksibilne i široko dostupne, iako su i dalje prilično neučinkovite, što uzrokuje jačanje potražnje za vjetroelektranama i solarnim pločama, a time i prekapacitiranost na tom području. Vodik je nezaobilazni nositelj energije u sustavima koji koriste fleksibilnost među različitim energetskim mrežama (primjerice Hybrid Power Plant u Berlinu). Vodik („metanizirani” vodik) po potrebi je moguće proizvesti pomoću električne energije iz obnovljivih izvora te ga zatim ubrizgati u plinske mreže ili ga pohraniti kako bi ga se zatim distribuiralo kao gorivo ili kemijsko sredstvo. Čak ga se može ponovno uvesti u obliku električne energije. Osim što ima daleko najveći potencijal za skladištenje energije i što ga se može posve sigurno prevoziti i skladištiti (na dugo razdoblje) u infrastrukturama koje se trenutno koriste za plinsku industriju (geološko skladištenje itd.), metanizirani vodik također omogućuje stvaranje dugolančanih ugljikovodika (čija je primjena mnogostruka: od zrakoplovnog goriva do drugih proizvoda kao što su plastični materijali koji se trenutno proizvode isključivo pomoću fosilnih goriva). Osim toga, ugljik (CO2 itd.) prisutan u kružnom gospodarstvu u idealnom slučaju ponovno će se koristiti te se neće nakupljati u atmosferi. To, dakle, predstavlja prelazak s proizvodnje stakleničkih plinova na proizvodnju energije. Budući da su proizvodnja vodika i proizvodnja električne energije iz vodika egzotermne, mogućnost korištenja topline dodatno će povećati prednosti tih rješenja. Vodik je stoga jedan od rijetkih nositelja energije koji omogućuju ekonomsku, društvenu i ekološku arbitražu između tržišta električne energije i drugih energija. |
| --- | --- |

4.4.

Treba naglasiti obećavajuću ulogu vodika, iako njegova cijena te problemi sa sigurnošću i transportom značajno smanjuju njegov potencijal. On je energetski vektor koji ne ispušta stakleničke plinove ako se proizvodi korištenjem izvora bez ugljika i može se koristiti u puno svrha, prvenstveno u industriji, poput lokalne proizvodnje struje (opskrba izoliranih mjesta, generatori za slučaj nužde), skladištenja energije (podrška mreži, korištenje energije iz obnovljivih izvora) ili kogeneracije. Također se koristi u kopnenom prometu (osobna vozila, vozila javnog prijevoza, vozila za prijevoz teških tereta itd.), zračnom (glavni ili pomoćni pogon zrakoplova), morskom ili riječnom (podmornice, glavni ili pomoćni pogon), rafinerijama i petrokemiji (za zeleni vodik), a ima i druge upotrebe, primjerice u prijenosnim uređajima (vanjski punjači ili ugrađeni akumulatori). Sve se to trenutno razvija.

Danas su tehnike proizvodnje vodika elektrolizom i gorivim ćelijama vrlo fleksibilne i široko dostupne, iako su i dalje prilično neučinkovite, što uzrokuje jačanje potražnje za vjetroelektranama i solarnim pločama, a time i prekapacitiranost na tom području. Vodik je nezaobilazni nositelj energije u sustavima koji koriste fleksibilnost među različitim energetskim mrežama (primjerice Hybrid Power Plant u Berlinu). Vodik („metanizirani” vodik) po potrebi je moguće proizvesti pomoću električne energije iz obnovljivih izvora te ga zatim ubrizgati u plinske mreže ili ga pohraniti kako bi ga se zatim distribuiralo kao gorivo ili kemijsko sredstvo. Čak ga se može ponovno uvesti u obliku električne energije. Osim što ima daleko najveći potencijal za skladištenje energije i što ga se može posve sigurno prevoziti i skladištiti (na dugo razdoblje) u infrastrukturama koje se trenutno koriste za plinsku industriju (geološko skladištenje itd.), metanizirani vodik također omogućuje stvaranje dugolančanih ugljikovodika (čija je primjena mnogostruka: od zrakoplovnog goriva do drugih proizvoda kao što su plastični materijali koji se trenutno proizvode isključivo pomoću fosilnih goriva). Osim toga, ugljik (CO2 itd.) prisutan u kružnom gospodarstvu u idealnom slučaju ponovno će se koristiti te se neće nakupljati u atmosferi. To, dakle, predstavlja prelazak s proizvodnje stakleničkih plinova na proizvodnju energije. Budući da su proizvodnja vodika i proizvodnja električne energije iz vodika egzotermne, mogućnost korištenja topline dodatno će povećati prednosti tih rješenja. Vodik je stoga jedan od rijetkih nositelja energije koji omogućuju ekonomsku, društvenu i ekološku arbitražu između tržišta električne energije i drugih energija.

| 4.5. | Drugi uvjerljiv primjer je skladištenje električne energije, proizvedene pomoću solarnih ploča tijekom dana, u akumulatoru. Problem sa solarnim pločama postavljenim na krovove stambenih objekata je taj što one proizvode električnu energiju u trenutku dok su kuće prazne. Navečer, kad se stanovnici vrate, sunce je često već odavno zašlo te solarne ploče više ne proizvode energiju. |
| --- | --- |

4.5.

Drugi uvjerljiv primjer je skladištenje električne energije, proizvedene pomoću solarnih ploča tijekom dana, u akumulatoru. Problem sa solarnim pločama postavljenim na krovove stambenih objekata je taj što one proizvode električnu energiju u trenutku dok su kuće prazne. Navečer, kad se stanovnici vrate, sunce je često već odavno zašlo te solarne ploče više ne proizvode energiju.

| 4.6. | Čini se da je jedno njemačko poduzeće za to pronašlo rješenje i počelo ga primjenjivati. To je poduzeće povezalo komponente s kompjuterskim programom s kojim je povezana i aplikacija za pametne telefone; korisnici mogu na svom mobilnom telefonu pratiti stupanj napunjenosti akumulatora u kojem se skladišti energija koju solarne ploče proizvedu tijekom dana. Financijski izračun je rječit: solarne ploče jednog domaćinstva obično proizvedu 25 % do 30 % energetskih potreba jedne obitelji, dok pomoću tog rješenja redovno proizvedu više od 70 %. Imajući u vidu trenutačne cijene, za povrat ulaganja potrebno je otprilike osam godina, a akumulatori imaju garanciju na dvadeset godina. |
| --- | --- |

4.6.

Čini se da je jedno njemačko poduzeće za to pronašlo rješenje i počelo ga primjenjivati. To je poduzeće povezalo komponente s kompjuterskim programom s kojim je povezana i aplikacija za pametne telefone; korisnici mogu na svom mobilnom telefonu pratiti stupanj napunjenosti akumulatora u kojem se skladišti energija koju solarne ploče proizvedu tijekom dana. Financijski izračun je rječit: solarne ploče jednog domaćinstva obično proizvedu 25 % do 30 % energetskih potreba jedne obitelji, dok pomoću tog rješenja redovno proizvedu više od 70 %. Imajući u vidu trenutačne cijene, za povrat ulaganja potrebno je otprilike osam godina, a akumulatori imaju garanciju na dvadeset godina.

| 4.7. | U tom je slučaju također riječ o poticanju na obiteljsku proizvodnju i potrošnju (tzv. „protrošači”, eng.: „prosumers”). |
| --- | --- |

4.7.

U tom je slučaju također riječ o poticanju na obiteljsku proizvodnju i potrošnju (tzv. „protrošači”, eng.: „prosumers”).

| 4.8. | Iako, dakle, već postoje različita rješenja, čini se da su mogućnosti za dodatnu opremu i dalje ograničene. Pored toga, znatne prepreke i dalje sprečavaju procvat novih, fleksibilnijih tehnologija poput litij-ionskih akumulatora ili tehnologije power to gas. Glavni nedostatak odnosi se na cijenu i gospodarsku konkurentnost tih rješenja koje su još uvijek daleko od uvjeta tržišta, no također i na još uvijek prevelike dimenzije tih akumulatora. Francuska agencija za okoliš i upravljanje energijom (ADEME) u svom viđenju budućnosti koje je iznijela u sklopu strateškog plana za sustave skladištenja energije (Les systèmes de stockage d’énergie/Feuille de route stratégique, 2011.) predviđa da će do industrijskog procvata stacionarnih sustava skladištenja doći tek nakon 2030. godine. Konzultantsko društvo Mc Kinsey smatra da, iako će cijena skladištenja energije narednih godina zasigurno pasti, nije izvjesno u kojoj mjeri i kojom brzinom će se to dogoditi (Battery Technology Charges Ahead, McKinsey, 2012.). Prema mišljenju tog konzultantskog društva, cijena litij-ionskih akumulatora mogla bi se smanjiti s 600 $/kWh na 200 $/kWh 2020. godine te na 160 $/kWh 2025. godine. |
| --- | --- |

4.8.

Iako, dakle, već postoje različita rješenja, čini se da su mogućnosti za dodatnu opremu i dalje ograničene. Pored toga, znatne prepreke i dalje sprečavaju procvat novih, fleksibilnijih tehnologija poput litij-ionskih akumulatora ili tehnologije power to gas. Glavni nedostatak odnosi se na cijenu i gospodarsku konkurentnost tih rješenja koje su još uvijek daleko od uvjeta tržišta, no također i na još uvijek prevelike dimenzije tih akumulatora. Francuska agencija za okoliš i upravljanje energijom (ADEME) u svom viđenju budućnosti koje je iznijela u sklopu strateškog plana za sustave skladištenja energije (Les systèmes de stockage d’énergie/Feuille de route stratégique, 2011.) predviđa da će do industrijskog procvata stacionarnih sustava skladištenja doći tek nakon 2030. godine. Konzultantsko društvo Mc Kinsey smatra da, iako će cijena skladištenja energije narednih godina zasigurno pasti, nije izvjesno u kojoj mjeri i kojom brzinom će se to dogoditi (Battery Technology Charges Ahead, McKinsey, 2012.). Prema mišljenju tog konzultantskog društva, cijena litij-ionskih akumulatora mogla bi se smanjiti s 600 $/kWh na 200 $/kWh 2020. godine te na 160 $/kWh 2025. godine.

5.   Strateški izazovi

| 5.1. | EGSO podsjeća da nužnost smanjenja emisija stakleničkih plinova i opći trend sve manje raspoloživosti fosilnih goriva (iako su posljednjih godina otkrivena nova nalazišta) dovode do porasta energije iz obnovljivih izvora, što je EGSO podržao u svojim brojnim mišljenjima (TEN/564 i TEN/508). EGSO je također naglasio da, zbog procvata energije iz obnovljivih izvora, treba uspostaviti dodatne komponente energetskog sustava, poput proširenja prijenosnih mreža, objekata za skladištenja i kapaciteta za rezervu. Razvoj energije iz obnovljivih izvora velikih razmjera predstavlja strateški izazov jer, s jedne strane, omogućuje smanjenje uvoza (što predstavlja gospodarsku i moralnu prednost), no s druge strane iziskuje sredstva za skladištenje (objekte koji omogućuju skladištenje ne samo od danas do sutra, već i od jedne sezone do druge) velikih kapaciteta. |
| --- | --- |

5.1.

EGSO podsjeća da nužnost smanjenja emisija stakleničkih plinova i opći trend sve manje raspoloživosti fosilnih goriva (iako su posljednjih godina otkrivena nova nalazišta) dovode do porasta energije iz obnovljivih izvora, što je EGSO podržao u svojim brojnim mišljenjima (TEN/564 i TEN/508). EGSO je također naglasio da, zbog procvata energije iz obnovljivih izvora, treba uspostaviti dodatne komponente energetskog sustava, poput proširenja prijenosnih mreža, objekata za skladištenja i kapaciteta za rezervu. Razvoj energije iz obnovljivih izvora velikih razmjera predstavlja strateški izazov jer, s jedne strane, omogućuje smanjenje uvoza (što predstavlja gospodarsku i moralnu prednost), no s druge strane iziskuje sredstva za skladištenje (objekte koji omogućuju skladištenje ne samo od danas do sutra, već i od jedne sezone do druge) velikih kapaciteta.

| 5.2. | EGSO uviđa da skladištenje predstavlja temeljni izazov energetske tranzicije koja obuhvaća velik dio nestalnih obnovljivih izvora energije. Podsjeća da je potrebno povećati kapacitete skladištenja i stvoriti nove. Ističe da skladištenje energije na ključan način doprinosi ostvarenju glavnih energetskih ciljeva Europske unije koje EGSO podržava, posebice:






  — | jačanju energetske sigurnosti za građane i poduzeća, |
| --- | --- | --- |

5.2.

EGSO uviđa da skladištenje predstavlja temeljni izazov energetske tranzicije koja obuhvaća velik dio nestalnih obnovljivih izvora energije. Podsjeća da je potrebno povećati kapacitete skladištenja i stvoriti nove. Ističe da skladištenje energije na ključan način doprinosi ostvarenju glavnih energetskih ciljeva Europske unije koje EGSO podržava, posebice:

—

jačanju energetske sigurnosti za građane i poduzeća,

| — | opsežnom korištenju energije iz obnovljivih izvora (nadoknađujući nestalnost bez korištenja fosilnih goriva), |
| --- | --- |

—

opsežnom korištenju energije iz obnovljivih izvora (nadoknađujući nestalnost bez korištenja fosilnih goriva),

| — | optimizaciji troškova, zahvaljujući smanjenju cijene energije. |
| --- | --- |

—

optimizaciji troškova, zahvaljujući smanjenju cijene energije.

| 5.3. | EGSO uviđa da skladištenje energije može činiti veliki financijski trošak, ali i imati cijenu po okoliš i zdravlje. Primjerice, neki projekti podzemnog skladištenja plina u suprotnosti su s naporima za očuvanje vodnih resursa. EGSO stoga poziva na unapređenje svih tehnologija. Smatra, naime, da opsežno skladištenje može predstavljati značajnu prednost pri korištenju komplementarnosti obnovljivih izvora energije. Tako energija vjetra može nadoknaditi kratkoročne, srednjoročne i dugoročne varijacije fotonaponske energije. Odbor ističe da će to dovesti do uspostave mreže međusobno povezanih različitih izvora električne energije koja će se temeljiti na pametnim mrežama (eng.: smart grids) Te pametne mreže koriste informatičke tehnologije koje optimiziraju proizvodnju, distribuciju i potrošnju energije. EGSO smatra da tu tehnologiju treba razvijati, s obzirom da ona omogućuje upravljanje potražnjom energije, no također vjeruje da je važno oslanjati se na procjene učinka s tim u vezi, poštujući slobodu svih potrošača. Još bi korisnije bilo uvesti opće ocjenjivanje svih instrumenata, poput mandata M/441 i njemačkoga zaštitnog profila BSI, koji omogućuju siguran prijenos i širenje podataka i integraciju pametnih domova (eng.: smart home) itd., kako bi se pronašla konkretna rješenja za buduće potrebe pametnih gradova, poput programiranja na temelju vremenskih prognoza. |
| --- | --- |

5.3.

EGSO uviđa da skladištenje energije može činiti veliki financijski trošak, ali i imati cijenu po okoliš i zdravlje. Primjerice, neki projekti podzemnog skladištenja plina u suprotnosti su s naporima za očuvanje vodnih resursa. EGSO stoga poziva na unapređenje svih tehnologija. Smatra, naime, da opsežno skladištenje može predstavljati značajnu prednost pri korištenju komplementarnosti obnovljivih izvora energije. Tako energija vjetra može nadoknaditi kratkoročne, srednjoročne i dugoročne varijacije fotonaponske energije. Odbor ističe da će to dovesti do uspostave mreže međusobno povezanih različitih izvora električne energije koja će se temeljiti na pametnim mrežama (eng.: smart grids) Te pametne mreže koriste informatičke tehnologije koje optimiziraju proizvodnju, distribuciju i potrošnju energije. EGSO smatra da tu tehnologiju treba razvijati, s obzirom da ona omogućuje upravljanje potražnjom energije, no također vjeruje da je važno oslanjati se na procjene učinka s tim u vezi, poštujući slobodu svih potrošača. Još bi korisnije bilo uvesti opće ocjenjivanje svih instrumenata, poput mandata M/441 i njemačkoga zaštitnog profila BSI, koji omogućuju siguran prijenos i širenje podataka i integraciju pametnih domova (eng.: smart home) itd., kako bi se pronašla konkretna rješenja za buduće potrebe pametnih gradova, poput programiranja na temelju vremenskih prognoza.

| 5.4. | EGSO ističe važnost europskog regulatornog okvira za skladištenje energije koji bi omogućio vrednovanje ekologizacije mreža za opskrbu električnom energijom i plinom. |
| --- | --- |

5.4.

EGSO ističe važnost europskog regulatornog okvira za skladištenje energije koji bi omogućio vrednovanje ekologizacije mreža za opskrbu električnom energijom i plinom.

| 5.5. | EGSO također podsjeća da je tržište skladištenja električne energije za elektroenergetske mreže u snažnom porastu te da posjeduje znatan potencijal stvaranja aktivnosti i radnih mjesta koja bi trebala nadoknaditi gubitak radnih mjesta u drugim područjima energetskog tržišta. Buduća ulaganja operatera i energetskih kompanija opravdava potreba za integracijom sve većeg dijela nestalnih obnovljivih izvora energije. Izgradnja reverzibilnih elektrana, obnova onih već postojećih i pretvaranje hidroelektričnih brana u takvu vrstu elektrana čine temelj razvoja tržišta u Europi. Stoga treba bez odlaganja smanjiti prepreke učinkovitosti reverzibilnih elektrana. Kako bi se osigurale gospodarske i ekološke prednosti te tehnologije, potrebno je poduzeti mjere potrebne za izgradnju i korištenje takvih elektrana. |
| --- | --- |

5.5.

EGSO također podsjeća da je tržište skladištenja električne energije za elektroenergetske mreže u snažnom porastu te da posjeduje znatan potencijal stvaranja aktivnosti i radnih mjesta koja bi trebala nadoknaditi gubitak radnih mjesta u drugim područjima energetskog tržišta. Buduća ulaganja operatera i energetskih kompanija opravdava potreba za integracijom sve većeg dijela nestalnih obnovljivih izvora energije. Izgradnja reverzibilnih elektrana, obnova onih već postojećih i pretvaranje hidroelektričnih brana u takvu vrstu elektrana čine temelj razvoja tržišta u Europi. Stoga treba bez odlaganja smanjiti prepreke učinkovitosti reverzibilnih elektrana. Kako bi se osigurale gospodarske i ekološke prednosti te tehnologije, potrebno je poduzeti mjere potrebne za izgradnju i korištenje takvih elektrana.

6.   Jačanje istraživanja i razvoja

| 6.1. | EGSO primjećuje da je EU dosad više ulagao u razvoj tehnologija nego u istraživanje i razvoj (izvješće Michela Derdeveta od 23. veljače 2015., pod naslovom Énergie, l’Europe en réseaux). Javni izdaci za istraživanje i razvoj u Europi (u svim sektorima zajedno) realno su na sličnoj razini kao 1980-ih godina (dok su američki ili japanski javni izdaci porasli), iako je energija iz obnovljivih izvora u procvatu. Za strateški plan za energetsku tehnologiju (plan SET), uspostavljen 2007. godine, nisu bila osigurana odgovarajuća sredstva. Uslijed brojnih napetosti koje opterećuju europski energetski sustav, kako u pogledu integracije obnovljivih izvora energije tako i u pogledu jamčenja sigurnosti opskrbe i gospodarske konkurentnosti Europe, neophodno je obnoviti europsku suradnju u pogledu istraživanja i razvoja na području energije. Skladištenje je važan element glavnih projekata pametnih mreža pokrenutih 2012. i 2013. godine te na području istraživanja i razvoja predstavlja važnu temu za rješavanje problema energetskih mreža sutrašnjice. |
| --- | --- |

6.1.

EGSO primjećuje da je EU dosad više ulagao u razvoj tehnologija nego u istraživanje i razvoj (izvješće Michela Derdeveta od 23. veljače 2015., pod naslovom Énergie, l’Europe en réseaux). Javni izdaci za istraživanje i razvoj u Europi (u svim sektorima zajedno) realno su na sličnoj razini kao 1980-ih godina (dok su američki ili japanski javni izdaci porasli), iako je energija iz obnovljivih izvora u procvatu. Za strateški plan za energetsku tehnologiju (plan SET), uspostavljen 2007. godine, nisu bila osigurana odgovarajuća sredstva. Uslijed brojnih napetosti koje opterećuju europski energetski sustav, kako u pogledu integracije obnovljivih izvora energije tako i u pogledu jamčenja sigurnosti opskrbe i gospodarske konkurentnosti Europe, neophodno je obnoviti europsku suradnju u pogledu istraživanja i razvoja na području energije. Skladištenje je važan element glavnih projekata pametnih mreža pokrenutih 2012. i 2013. godine te na području istraživanja i razvoja predstavlja važnu temu za rješavanje problema energetskih mreža sutrašnjice.

| 6.2. | Tehnologije skladištenja energije nalaze se u različitim fazama tehnološke i industrijske zrelosti. EGSO se zalaže za to da se pojačaju napori na području istraživanja i razvoja, kao i za veću sinergiju na europskoj razini, tim više što se većina projekata istraživanja i razvoja u Europi i svijetu bavi sličnim izazovima i prilikama. EGSO je u više mišljenja izrazio žaljenje što nastojanja na području istraživanja nisu prilagođena izazovima te je pozvao na jačanje istraživanja na europskoj razini. Države članice također treba potaknuti na razmjeran doprinos tim naporima. EU svakako mora brzo ojačati svoju usklađenost i svoja ulaganja, imajući u vidu da su istraživanje i razvoj ključni za uklanjanje posljednjih tehničkih prepreka te – zahvaljujući industrijalizaciji rješenja za skladištenje – za smanjenje još uvijek znatno previsokih troškova. To će omogućiti bolju integraciju obnovljivih izvora energije, smanjenje troškova energetske tranzicije i ograničavanje učinka određenih vrsta energije na zdravlje. Također će omogućiti razvoj i stvaranje radnih mjesta u tom sektoru, jamčenje sigurnosti energetskog sustava, razvoj inovativnih i konkurentnih sektora na međunarodnoj razini te konkurentnost europskog gospodarstva. |
| --- | --- |

6.2.

Tehnologije skladištenja energije nalaze se u različitim fazama tehnološke i industrijske zrelosti. EGSO se zalaže za to da se pojačaju napori na području istraživanja i razvoja, kao i za veću sinergiju na europskoj razini, tim više što se većina projekata istraživanja i razvoja u Europi i svijetu bavi sličnim izazovima i prilikama. EGSO je u više mišljenja izrazio žaljenje što nastojanja na području istraživanja nisu prilagođena izazovima te je pozvao na jačanje istraživanja na europskoj razini. Države članice također treba potaknuti na razmjeran doprinos tim naporima. EU svakako mora brzo ojačati svoju usklađenost i svoja ulaganja, imajući u vidu da su istraživanje i razvoj ključni za uklanjanje posljednjih tehničkih prepreka te – zahvaljujući industrijalizaciji rješenja za skladištenje – za smanjenje još uvijek znatno previsokih troškova. To će omogućiti bolju integraciju obnovljivih izvora energije, smanjenje troškova energetske tranzicije i ograničavanje učinka određenih vrsta energije na zdravlje. Također će omogućiti razvoj i stvaranje radnih mjesta u tom sektoru, jamčenje sigurnosti energetskog sustava, razvoj inovativnih i konkurentnih sektora na međunarodnoj razini te konkurentnost europskog gospodarstva.

Bruxelles, 1. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/24 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/24

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Pametni gradovi kao pokretači razvoja nove europske industrijske politike”

(samoinicijativno mišljenje)

(2015/C 383/05)

| Izvjestiteljica: | Daniela RONDINELLI |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

Daniela RONDINELLI

Dana 22. siječnja 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je donijeti samoinicijativno mišljenje o temi:

„Pametni gradovi kao pokretači razvoja nove europske industrijske politike”.

Stručna skupina za prijevoz, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 16. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 1. srpnja 2015.), sa 149 glasova za i 2 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | U okruženju u kojem urbanizacija poprima sve veće razmjere, EU i države članice smatraju gradove „laboratorijima za dinamičniju Europu s višom razinom digitalizacije” pogodnim za testiranje mjera koje mogu potaknuti rast uz povećanje zaposlenosti i socijalni razvoj. |
| --- | --- |

1.1.

U okruženju u kojem urbanizacija poprima sve veće razmjere, EU i države članice smatraju gradove „laboratorijima za dinamičniju Europu s višom razinom digitalizacije” pogodnim za testiranje mjera koje mogu potaknuti rast uz povećanje zaposlenosti i socijalni razvoj.

| 1.2. | Održivost gradova bit će plod pametne kombinacije razvijenijih i inovativnijih tehnologija, integriranih platformi (na europskoj, nacionalnoj i općinskoj razini), moderne infrastrukture, energetske učinkovitosti, novog dizajna učinkovitijih usluga na osnovi potreba građana i korisnika te povezivanja pametne električne mreže, interneta i mreže senzora. |
| --- | --- |

1.2.

Održivost gradova bit će plod pametne kombinacije razvijenijih i inovativnijih tehnologija, integriranih platformi (na europskoj, nacionalnoj i općinskoj razini), moderne infrastrukture, energetske učinkovitosti, novog dizajna učinkovitijih usluga na osnovi potreba građana i korisnika te povezivanja pametne električne mreže, interneta i mreže senzora.

| 1.3. | Gradovi kao tako razvijeni i brojni laboratoriji inovacija pridonijeli bi industrijskom i socioekonomskom „preporodu” EU-a pokretanjem prave industrijske, financijske i socijalne revolucije. |
| --- | --- |

1.3.

Gradovi kao tako razvijeni i brojni laboratoriji inovacija pridonijeli bi industrijskom i socioekonomskom „preporodu” EU-a pokretanjem prave industrijske, financijske i socijalne revolucije.

| 1.4. | U tom smislu EGSO smatra da bi pametni gradovi mogli postati pokretači razvoja nove europske industrijske politike koja bi mogla utjecati na razvoj određenih proizvodnih sektora, čime bi se korist od digitalne ekonomije uvelike proširila. I potpredsjednik Komisije Maroš Šefčovič prilikom obraćanja na plenarnom zasjedanju EGSO-a 22. travnja 2015. među ostalim je izjavio da su za EU pametni gradovi razvojni prioritet te je naglasio entuzijazam koji su gradonačelnici pokazali za ulaganje u zajednice budućnosti. |
| --- | --- |

1.4.

U tom smislu EGSO smatra da bi pametni gradovi mogli postati pokretači razvoja nove europske industrijske politike koja bi mogla utjecati na razvoj određenih proizvodnih sektora, čime bi se korist od digitalne ekonomije uvelike proširila. I potpredsjednik Komisije Maroš Šefčovič prilikom obraćanja na plenarnom zasjedanju EGSO-a 22. travnja 2015. među ostalim je izjavio da su za EU pametni gradovi razvojni prioritet te je naglasio entuzijazam koji su gradonačelnici pokazali za ulaganje u zajednice budućnosti.

| 1.5. | Kako bi se postigli ti rezultati nužno je usmjeriti se prema razvijenijem i učinkovitijem modelu razvoja od modela korištenih do sada za koje je karakteristična iznimno naglašena fragmentacija djelovanja. EGSO zbog toga predlaže europskim institucijama i nacionalnim vladama da povežu pojam „pametan” s održivim i integriranim modelom razvoja koji se može primijeniti na gradove, otoke, područja i industrijske zone, a koji se oslanja na povezanost i istovremenu integraciju šest „osnažujućih stupova”, a to su:






  — | tehnologije i instrumenti za energetsku učinkovitost i uvođenje obnovljivih izvora, |
| --- | --- | --- |

1.5.

Kako bi se postigli ti rezultati nužno je usmjeriti se prema razvijenijem i učinkovitijem modelu razvoja od modela korištenih do sada za koje je karakteristična iznimno naglašena fragmentacija djelovanja. EGSO zbog toga predlaže europskim institucijama i nacionalnim vladama da povežu pojam „pametan” s održivim i integriranim modelom razvoja koji se može primijeniti na gradove, otoke, područja i industrijske zone, a koji se oslanja na povezanost i istovremenu integraciju šest „osnažujućih stupova”, a to su:

—

tehnologije i instrumenti za energetsku učinkovitost i uvođenje obnovljivih izvora,

| — | širenje tehnoloških platformi i povezanosti u cilju stvaranja novih sustava digitalnih usluga, |
| --- | --- |

—

širenje tehnoloških platformi i povezanosti u cilju stvaranja novih sustava digitalnih usluga,

| — | nove digitalne usluge za poboljšanje kvalitete života i rada građana i poduzeća, |
| --- | --- |

—

nove digitalne usluge za poboljšanje kvalitete života i rada građana i poduzeća,

| — | prilagodba infrastrukture i novi urbanistički dizajn, |
| --- | --- |

—

prilagodba infrastrukture i novi urbanistički dizajn,

| — | obrazovanje i izobrazba građana, poduzeća i javnog sektora u pogledu digitalnih vještina, |
| --- | --- |

—

obrazovanje i izobrazba građana, poduzeća i javnog sektora u pogledu digitalnih vještina,

| — | model gospodarske i financijske održivosti za ulaganja. |
| --- | --- |

—

model gospodarske i financijske održivosti za ulaganja.

| 1.6. | Istodobno postojanje ovih šest stupova trebalo bi se smatrati standardnom i neizostavnom sastavnicom strateškog projekta pametnih gradova. Isto je tako nužno da se primjena tog modela odvija u kontekstu politike koja će osigurati najviše standarde sigurnosti mreža, informacijskih sustava, aplikacija i uređaja koji su temelj ekosustava digitalnih usluga. |
| --- | --- |

1.6.

Istodobno postojanje ovih šest stupova trebalo bi se smatrati standardnom i neizostavnom sastavnicom strateškog projekta pametnih gradova. Isto je tako nužno da se primjena tog modela odvija u kontekstu politike koja će osigurati najviše standarde sigurnosti mreža, informacijskih sustava, aplikacija i uređaja koji su temelj ekosustava digitalnih usluga.

| 1.7. | Kako bi se ovaj prijedlog pretvorio u konkretne mjere, EGSO smatra da je uz neizostavno uključivanje civilnog društva nužno da EU i države članice usklade svoje mjere u okviru politika osiguravajući odgovarajuća javna financijska sredstva i strukturno omogućavajući pristup javno-privatnim partnerstvima. |
| --- | --- |

1.7.

Kako bi se ovaj prijedlog pretvorio u konkretne mjere, EGSO smatra da je uz neizostavno uključivanje civilnog društva nužno da EU i države članice usklade svoje mjere u okviru politika osiguravajući odgovarajuća javna financijska sredstva i strukturno omogućavajući pristup javno-privatnim partnerstvima.

| 1.8. | Posebice, EGSO smatra da bi u cilju uvođenja potpuno održivih inovacija usmjerenih na poboljšanje kvalitete života i povećanje dobrobiti građana trebalo podržati ulaganja u pametne gradove osnaživanjem sinergije među postojećim europskim, nacionalnim i regionalnim javnim fondovima te korištenjem mogućnosti koje nudi Europski fond za strateška ulaganja (EFSU). |
| --- | --- |

1.8.

Posebice, EGSO smatra da bi u cilju uvođenja potpuno održivih inovacija usmjerenih na poboljšanje kvalitete života i povećanje dobrobiti građana trebalo podržati ulaganja u pametne gradove osnaživanjem sinergije među postojećim europskim, nacionalnim i regionalnim javnim fondovima te korištenjem mogućnosti koje nudi Europski fond za strateška ulaganja (EFSU).

| 1.9. | Kako bi se to ostvarilo EGSO se zalaže za to da:






  — | Europska komisija uspostavi „jedinstveni europski pristupni centar specijaliziran za pametne gradove” u kojem će sudjelovati relevantne glavne uprave, države članice, EGSO i Odbor regija; |
| --- | --- | --- |

1.9.

Kako bi se to ostvarilo EGSO se zalaže za to da:

—

Europska komisija uspostavi „jedinstveni europski pristupni centar specijaliziran za pametne gradove” u kojem će sudjelovati relevantne glavne uprave, države članice, EGSO i Odbor regija;

| — | se u svakoj državi članici uspostave „jedinstveni uredi za pristup tehničkim i financijskim sredstvima za pametne gradove” koji bi bili strukturno povezani s „jedinstvenim europskim pristupnim centrom specijaliziranim za politike i resurse za pametne gradove”. Ti bi uredi trebali biti otvoreni dijalogu s lokalnim javnim i privatnim dionicima u cilju poticanja, na razini država i pojedinačnih gradova, zalaganja savjetodavnih skupina sastavljenih od organizacija civilnog društva i socijalnih partnera; |
| --- | --- |

—

se u svakoj državi članici uspostave „jedinstveni uredi za pristup tehničkim i financijskim sredstvima za pametne gradove” koji bi bili strukturno povezani s „jedinstvenim europskim pristupnim centrom specijaliziranim za politike i resurse za pametne gradove”. Ti bi uredi trebali biti otvoreni dijalogu s lokalnim javnim i privatnim dionicima u cilju poticanja, na razini država i pojedinačnih gradova, zalaganja savjetodavnih skupina sastavljenih od organizacija civilnog društva i socijalnih partnera;

| — | se u okviru uspostave Europskog savjetodavnog centra za ulaganja u sklopu EFSU-a uvede poseban odjel za pametne gradove; |
| --- | --- |

—

se u okviru uspostave Europskog savjetodavnog centra za ulaganja u sklopu EFSU-a uvede poseban odjel za pametne gradove;

| — | se Europsko partnerstvo za inovacije za pametne gradove i zajednice proširi na sudjelovanje civilnog društva i EGSO-a. |
| --- | --- |

—

se Europsko partnerstvo za inovacije za pametne gradove i zajednice proširi na sudjelovanje civilnog društva i EGSO-a.

| 1.10. | EGSO smatra da je na temelju tih novih instrumenata potrebno pokrenuti europsku projektnu platformu u skladu s karakteristikama predviđenim u sklopu EFSU-a putem koje bi se poticalo stvaranje i integracija projekata pametnih gradova među državama članicama te bi se poduprle mogućnosti financiranja projekata udruživanjem raspoloživih javnih sredstava, potencijalnih privatnih sredstava i jamstava koja se mogu koristiti u okviru EFSU-a. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO smatra da je na temelju tih novih instrumenata potrebno pokrenuti europsku projektnu platformu u skladu s karakteristikama predviđenim u sklopu EFSU-a putem koje bi se poticalo stvaranje i integracija projekata pametnih gradova među državama članicama te bi se poduprle mogućnosti financiranja projekata udruživanjem raspoloživih javnih sredstava, potencijalnih privatnih sredstava i jamstava koja se mogu koristiti u okviru EFSU-a.

| 1.11. | EGSO vjeruje da je nužno poticati zajedničko tržište pametnih gradova, također putem usklađenog regulatornog okvira kojim bi se predvidjelo sljedeće:






  — | revizija instrumenata javno-privatnog partnerstva na europskoj razini kako bi ih se učinilo privlačnijima za poduzeća i kako bi se njihovo djelovanje proširilo na sektor usluga koji je osnova digitalne ekonomije, |
| --- | --- | --- |

1.11.

EGSO vjeruje da je nužno poticati zajedničko tržište pametnih gradova, također putem usklađenog regulatornog okvira kojim bi se predvidjelo sljedeće:

—

revizija instrumenata javno-privatnog partnerstva na europskoj razini kako bi ih se učinilo privlačnijima za poduzeća i kako bi se njihovo djelovanje proširilo na sektor usluga koji je osnova digitalne ekonomije,

| — | instrumenti za inovativnu nabavu i pretkomercijalnu nabavu, |
| --- | --- |

—

instrumenti za inovativnu nabavu i pretkomercijalnu nabavu,

| — | ujednačeni mehanizmi kojima bi se gradskim upravama omogućavalo da na transparentan način iskoriste financijska sredstva proizašla iz ušteda u troškovima i iz novih usluga koje će osigurati platforme pokrenute u pametnim gradovima te kojima bi se poticala ponovna ulaganja u nove inovativne projekte. |
| --- | --- |

—

ujednačeni mehanizmi kojima bi se gradskim upravama omogućavalo da na transparentan način iskoriste financijska sredstva proizašla iz ušteda u troškovima i iz novih usluga koje će osigurati platforme pokrenute u pametnim gradovima te kojima bi se poticala ponovna ulaganja u nove inovativne projekte.

| 1.12. | EGSO smatra da su uključivanje i sudjelovanje organizacija civilnog društva te suradnja socijalnih partnera nužni ne samo kako bi se utvrdili strateški i projektni planovi povezani s uvođenjem održivog i integriranog modela razvoja pametnih gradova, već i kako bi se osiguralo da se ti planovi pretvaraju u financijsku i socijalnu korist za građane te da pridonose poboljšanju životnih i radnih uvjeta. |
| --- | --- |

1.12.

EGSO smatra da su uključivanje i sudjelovanje organizacija civilnog društva te suradnja socijalnih partnera nužni ne samo kako bi se utvrdili strateški i projektni planovi povezani s uvođenjem održivog i integriranog modela razvoja pametnih gradova, već i kako bi se osiguralo da se ti planovi pretvaraju u financijsku i socijalnu korist za građane te da pridonose poboljšanju životnih i radnih uvjeta.

2.   Kontekst

| 2.1. | Sve veća urbanizacija na svjetskoj razini (u sklopu milenijskog razvojnog cilja br. 11 Organizacija Ujedinjenih naroda provodi projekt Ujedinjeni pametni gradovi (eng. United Smart Cities) kako bi svi gradovi na svijetu postali održivi, uključivi, otporni na katastrofe i sigurni), kao i u Europi (1), sve je više povezana sa širenjem pametnih gradova (Europska unija – regionalna politika: „Gradovi sutrašnjice”, listopad 2011.) jer će gospodarski, osobni i društveni interesi većine građana (72 % stanovništva EU-a (359 milijuna) danas živi u gradovima, a do 2020. godine taj će postotak doseći 80 % (podaci EZ-a)) i proizvodnih aktivnosti biti koncentrirani u takvim kontekstima. Povrh toga, u europskom okružju, koje obilježava i raširenost manjih gradskih središta i industrijska tradicija koja stavlja naglasak na sektore i mreže poduzeća, potrebno je predvidjeti i olakšati prijelaz na taj novi model i na širokim područjima i u poslovnim zonama. |
| --- | --- |

2.1.

Sve veća urbanizacija na svjetskoj razini (u sklopu milenijskog razvojnog cilja br. 11 Organizacija Ujedinjenih naroda provodi projekt Ujedinjeni pametni gradovi (eng. United Smart Cities) kako bi svi gradovi na svijetu postali održivi, uključivi, otporni na katastrofe i sigurni), kao i u Europi (1), sve je više povezana sa širenjem pametnih gradova (Europska unija – regionalna politika: „Gradovi sutrašnjice”, listopad 2011.) jer će gospodarski, osobni i društveni interesi većine građana (72 % stanovništva EU-a (359 milijuna) danas živi u gradovima, a do 2020. godine taj će postotak doseći 80 % (podaci EZ-a)) i proizvodnih aktivnosti biti koncentrirani u takvim kontekstima. Povrh toga, u europskom okružju, koje obilježava i raširenost manjih gradskih središta i industrijska tradicija koja stavlja naglasak na sektore i mreže poduzeća, potrebno je predvidjeti i olakšati prijelaz na taj novi model i na širokim područjima i u poslovnim zonama.

| 2.2. | O povećanoj senzibilnosti u vezi s tim pitanjima među nacionalnim i lokalnim javnim dužnosnicima svjedoči i sve veći broj bilateralnih sporazuma o partnerstvu između pametnih gradova u Europi i općina na drugim kontinentima koje se tek trebaju razviti u smjeru održivosti. Ti se sporazumi sklapaju kako bi se preuzela ostvarena pozitivna iskustva ili naglasile i razmijenile dobre prakse. Primjerice, kineska je vlada odabrala 12 gradova koji su potpisali sporazume o suradnji u pogledu održivog razvoja gradova s europskim gradovima koji se smatraju najnaprednijim među pametnim gradovima (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/12_cities.pdf). Povrh toga, sve je više projekata i inicijativa u vezi s pametnim razvojem gradova koje na europskoj razini spontano pokreću vlade i/ili građani (primjerice Karta Malage, 7. veljače 2011. (http://www.catmed.eu/pag/fr/11/la-charte-de-malaga), kao i udruge, organizacije ili mreže na europskoj razini, primjerice Eurocities (http://www.eurocities.eu) ili Sporazum gradonačelnika http://www.covenantofmayors.eu |
| --- | --- |

2.2.

O povećanoj senzibilnosti u vezi s tim pitanjima među nacionalnim i lokalnim javnim dužnosnicima svjedoči i sve veći broj bilateralnih sporazuma o partnerstvu između pametnih gradova u Europi i općina na drugim kontinentima koje se tek trebaju razviti u smjeru održivosti. Ti se sporazumi sklapaju kako bi se preuzela ostvarena pozitivna iskustva ili naglasile i razmijenile dobre prakse. Primjerice, kineska je vlada odabrala 12 gradova koji su potpisali sporazume o suradnji u pogledu održivog razvoja gradova s europskim gradovima koji se smatraju najnaprednijim među pametnim gradovima (http://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/12_cities.pdf). Povrh toga, sve je više projekata i inicijativa u vezi s pametnim razvojem gradova koje na europskoj razini spontano pokreću vlade i/ili građani (primjerice Karta Malage, 7. veljače 2011. (http://www.catmed.eu/pag/fr/11/la-charte-de-malaga), kao i udruge, organizacije ili mreže na europskoj razini, primjerice Eurocities (http://www.eurocities.eu) ili Sporazum gradonačelnika http://www.covenantofmayors.eu

| 2.3. | Strategija Europa 2020. promiče pametne gradove u cijeloj Europi pomoću ulaganja u infrastrukturu za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju (IKT), u unapređenje ljudskog kapitala i u rješenja koja iskorištavaju mogućnosti povezane s novim tehnologijama i digitalizacijom radi postizanja sljedećih ciljeva: poboljšanja održivosti i kvalitete života i rada građana i poduzeća; povećanja učinkovitosti i dostupnosti usluga; smanjenja siromaštva, nezaposlenosti, socijalne isključenosti, onečišćenja i degradacije okoliša. |
| --- | --- |

2.3.

Strategija Europa 2020. promiče pametne gradove u cijeloj Europi pomoću ulaganja u infrastrukturu za informacijsku i komunikacijsku tehnologiju (IKT), u unapređenje ljudskog kapitala i u rješenja koja iskorištavaju mogućnosti povezane s novim tehnologijama i digitalizacijom radi postizanja sljedećih ciljeva: poboljšanja održivosti i kvalitete života i rada građana i poduzeća; povećanja učinkovitosti i dostupnosti usluga; smanjenja siromaštva, nezaposlenosti, socijalne isključenosti, onečišćenja i degradacije okoliša.

| 2.4. | U Venecijanskoj deklaraciji o digitalnoj Europi (http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/digital-venice-2014), nacionalne vlade ponovno su istaknule cilj poticanja tranzicije svojih gospodarstava prema digitalizaciji smatrajući da bi ona mogla postati temelj novog modela industrijske politike u okviru kojeg informacijska i komunikacijska tehnologija daje presudan doprinos svim vrstama proizvodnje dobara i usluga, jednako važan kao i pristup financijskim instrumentima i izvorima energije. |
| --- | --- |

2.4.

U Venecijanskoj deklaraciji o digitalnoj Europi (http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news/digital-venice-2014), nacionalne vlade ponovno su istaknule cilj poticanja tranzicije svojih gospodarstava prema digitalizaciji smatrajući da bi ona mogla postati temelj novog modela industrijske politike u okviru kojeg informacijska i komunikacijska tehnologija daje presudan doprinos svim vrstama proizvodnje dobara i usluga, jednako važan kao i pristup financijskim instrumentima i izvorima energije.

| 2.5. | U tom kontekstu države članice smatraju gradove „laboratorijima za dinamičniju Europu s višom razinom digitalizacije” jer su gradovi potencijalni pokretači tih promjena. Pametni gradovi su za EU mjesta za testiranje mjera koje mogu dovesti do rasta uz povećanje zaposlenosti jer se u njima digitalna tehnologija susreće s inovativnim infrastrukturama i novim uslugama. |
| --- | --- |

2.5.

U tom kontekstu države članice smatraju gradove „laboratorijima za dinamičniju Europu s višom razinom digitalizacije” jer su gradovi potencijalni pokretači tih promjena. Pametni gradovi su za EU mjesta za testiranje mjera koje mogu dovesti do rasta uz povećanje zaposlenosti jer se u njima digitalna tehnologija susreće s inovativnim infrastrukturama i novim uslugama.

| 2.6. | Transformacija gradova u pametne gradove utjecat će na tehnološke inovacije, pametan promet, energetsku učinkovitost i život građana i radnika te na poduzeća putem brojnih promjena u vezi s, primjerice, radom na daljinu, digitalnom demokracijom i povećanom transparentnošću te će omogućiti aktivnije sudjelovanje u postupku donošenja odluka. |
| --- | --- |

2.6.

Transformacija gradova u pametne gradove utjecat će na tehnološke inovacije, pametan promet, energetsku učinkovitost i život građana i radnika te na poduzeća putem brojnih promjena u vezi s, primjerice, radom na daljinu, digitalnom demokracijom i povećanom transparentnošću te će omogućiti aktivnije sudjelovanje u postupku donošenja odluka.

| 2.7. | Prilikom konferencije pod nazivom „Pametni gradovi – prema oporavku europskog gospodarstva inovacijama građana” (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-smart-cities-civic-innovation) koju je EGSO organizirao 10. studenog 2014., tvorci politika, vodeći građani i predstavnici civilnog društva raspravljali su o tome kako pametni gradovi mogu postati vodeći instrumenti za razvoj nove industrijske politike u Europi; kako mogu poduprijeti rast i zaposlenost; na koje načine dionici civilnog društva mogu sudjelovati u oblikovanju strategija; te koje je instrumente politike potrebno provesti u cilju poticanja ulaganja u pametne gradove u cijelom EU-u. |
| --- | --- |

2.7.

Prilikom konferencije pod nazivom „Pametni gradovi – prema oporavku europskog gospodarstva inovacijama građana” (http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-smart-cities-civic-innovation) koju je EGSO organizirao 10. studenog 2014., tvorci politika, vodeći građani i predstavnici civilnog društva raspravljali su o tome kako pametni gradovi mogu postati vodeći instrumenti za razvoj nove industrijske politike u Europi; kako mogu poduprijeti rast i zaposlenost; na koje načine dionici civilnog društva mogu sudjelovati u oblikovanju strategija; te koje je instrumente politike potrebno provesti u cilju poticanja ulaganja u pametne gradove u cijelom EU-u.

| 2.8. | EGSO smatra da se je potrebno usredotočiti na tri mjere kako bi se osiguralo da pametni gradovi postanu pokretači razvoja nove europske industrijske politike (2): |
| --- | --- |

2.8.

EGSO smatra da se je potrebno usredotočiti na tri mjere kako bi se osiguralo da pametni gradovi postanu pokretači razvoja nove europske industrijske politike (2):

| 2.8.1. | definirati napredniji i učinkovitiji oblik djelovanja u pametnim gradovima kojim bi se savladala postojeća fragmentiranost i potaknula jedinstvena vizija projekata puno šira od povezivanja IKT-a, mobilnosti i energetske učinkovitosti. Naročito je potrebno usmjeriti se na inicijative koje se mogu prilagoditi lokalnoj razini i koje se temelje na nastojanju da istodobno utječu na BDP, rast, zaposlenost i produktivnost (kvantitativni gospodarski pokazatelji) te na kvalitetu života i psihofizičku dobrobit pojedinaca (kvalitativni gospodarski pokazatelji); |
| --- | --- |

2.8.1.

definirati napredniji i učinkovitiji oblik djelovanja u pametnim gradovima kojim bi se savladala postojeća fragmentiranost i potaknula jedinstvena vizija projekata puno šira od povezivanja IKT-a, mobilnosti i energetske učinkovitosti. Naročito je potrebno usmjeriti se na inicijative koje se mogu prilagoditi lokalnoj razini i koje se temelje na nastojanju da istodobno utječu na BDP, rast, zaposlenost i produktivnost (kvantitativni gospodarski pokazatelji) te na kvalitetu života i psihofizičku dobrobit pojedinaca (kvalitativni gospodarski pokazatelji);

| 2.8.2. | poticati ulaganja u pametne gradove primjenjujući pristup javno-privatnog partnerstva kojim se prije svega bolje iskorištavaju brojni europski fondovi te se razvija njihova sinergija s djelovanjem EFSU-a (Prijedlog uredbe Europske komisije i izmjena Uredbi 1291/2013 e 1316/2013 COM(2015) 10 završna verzija) radi: usvajanja razvojnog modela u Europi koji bi istodobno mogao osigurati povrat na socijalnom, ekološkom i proizvodnom planu kao i u pogledu zapošljavanja (Europska komisija procjenjuje porast broja radnih mjesta za 2,8 milijuna do 2018. godine (Start-Up Europe; konferencija EGSO-a 10. studenog 2014.); jamčenja mogućnosti povrata kapitala privatnih suulagača; |
| --- | --- |

2.8.2.

poticati ulaganja u pametne gradove primjenjujući pristup javno-privatnog partnerstva kojim se prije svega bolje iskorištavaju brojni europski fondovi te se razvija njihova sinergija s djelovanjem EFSU-a (Prijedlog uredbe Europske komisije i izmjena Uredbi 1291/2013 e 1316/2013 COM(2015) 10 završna verzija) radi: usvajanja razvojnog modela u Europi koji bi istodobno mogao osigurati povrat na socijalnom, ekološkom i proizvodnom planu kao i u pogledu zapošljavanja (Europska komisija procjenjuje porast broja radnih mjesta za 2,8 milijuna do 2018. godine (Start-Up Europe; konferencija EGSO-a 10. studenog 2014.); jamčenja mogućnosti povrata kapitala privatnih suulagača;

| 2.8.3. | nužno je ojačati prisutnost i ulogu civilnog društva i socijalnih partnera u postupku strateškog osmišljavanja pametnih gradova, njihovog uvođenja i naknadnog praćenja kako bi se poboljšali uvjeti života i rada građana i poduzeća. |
| --- | --- |

2.8.3.

nužno je ojačati prisutnost i ulogu civilnog društva i socijalnih partnera u postupku strateškog osmišljavanja pametnih gradova, njihovog uvođenja i naknadnog praćenja kako bi se poboljšali uvjeti života i rada građana i poduzeća.

3.   Održiv i integrirani model razvoja pametnih gradova u okviru digitalne ekonomije

| 3.1. | U studiji Europskog parlamenta (3) pokazuje se kako se postojećim strategijama ili inicijativama nastoji podići razina pametnih gradova u pogledu barem jednog od sljedećih aspekata: upravljanje sudjelovanjem građana, odnos prema građanima, uvjeti života, mobilnost, gospodarstvo, okoliš. Podrazumijeva se da se može zamisliti projekt pametnog grada ako je prisutno i samo jedno od tih obilježja. U studiji se također navode tri tipologije „temeljnih sastavnica pametnog grada”: tehnološka, ljudska i institucionalna. |
| --- | --- |

3.1.

U studiji Europskog parlamenta (3) pokazuje se kako se postojećim strategijama ili inicijativama nastoji podići razina pametnih gradova u pogledu barem jednog od sljedećih aspekata: upravljanje sudjelovanjem građana, odnos prema građanima, uvjeti života, mobilnost, gospodarstvo, okoliš. Podrazumijeva se da se može zamisliti projekt pametnog grada ako je prisutno i samo jedno od tih obilježja. U studiji se također navode tri tipologije „temeljnih sastavnica pametnog grada”: tehnološka, ljudska i institucionalna.

| 3.2. | EGSO smatra da je potrebno razviti nov, održiv, produktivan i uključiv model pametnog grada, koji više ne bi bio projekt informacijske tehnologije, ekološkog unapređenja ili energetske učinkovitosti, već sastavni dio nove europske industrijske politike u okviru koje rast koji potiče zaposlenost i socijalni razvoj predstavlja plod transformacije našeg gospodarstva prema digitalizaciji. |
| --- | --- |

3.2.

EGSO smatra da je potrebno razviti nov, održiv, produktivan i uključiv model pametnog grada, koji više ne bi bio projekt informacijske tehnologije, ekološkog unapređenja ili energetske učinkovitosti, već sastavni dio nove europske industrijske politike u okviru koje rast koji potiče zaposlenost i socijalni razvoj predstavlja plod transformacije našeg gospodarstva prema digitalizaciji.

| 3.3. | Ostvarenje tog modela povezano je ne samo s integriranijom vizijom projekata pametnih gradova, već i:






  — | s manje fragmentiranim strategijama država članica i Komisije, |
| --- | --- | --- |

3.3.

Ostvarenje tog modela povezano je ne samo s integriranijom vizijom projekata pametnih gradova, već i:

—

s manje fragmentiranim strategijama država članica i Komisije,

| — | s većom standardizacijom i povezanošću operativnih programa, sastavnih elemenata te europskih i nacionalnih financijskih instrumenata posvećenih razvoju pametnih gradova, |
| --- | --- |

—

s većom standardizacijom i povezanošću operativnih programa, sastavnih elemenata te europskih i nacionalnih financijskih instrumenata posvećenih razvoju pametnih gradova,

| — | s pronalaženjem financijskih rješenja koja mogu poslužiti kao poluga u odnosu na privatna sredstva, među ostalim putem korištenja javnih sredstava za ublažavanje rizika, |
| --- | --- |

—

s pronalaženjem financijskih rješenja koja mogu poslužiti kao poluga u odnosu na privatna sredstva, među ostalim putem korištenja javnih sredstava za ublažavanje rizika,

| — | s razvijanjem politike strateške javne nabave koja bi bila usmjerena na razvoj skupina proizvoda i usluga koje bi mogle povećati učinkovitost koju uočavaju građani, javna uprava i poduzeća; kao i na povećanje specifične konkurentnosti određenog područja i/ili mreže i/ili sektora poduzeća. |
| --- | --- |

—

s razvijanjem politike strateške javne nabave koja bi bila usmjerena na razvoj skupina proizvoda i usluga koje bi mogle povećati učinkovitost koju uočavaju građani, javna uprava i poduzeća; kao i na povećanje specifične konkurentnosti određenog područja i/ili mreže i/ili sektora poduzeća.

| 3.4. | Stoga EGSO, svjestan činjenice da se „pametna” strategija može primijeniti u gradovima, otocima, područjima i industrijskim zonama, predlaže europskim institucijama i nacionalnim vladama da utvrde model razvoja pametnih gradova u programima koje obilježava istodobno postojanje i integracija šest osnažujućih stupova (u Italiji taj model, proizašao iz prijedloga koji je izradila udruga Amerigo (bivši studenti programa međunarodne kulturne razmjene, eng. International Cultural Exchange Programs Alumni) i Enam (Europska mreža udruga bivših američkih studenata, eng. European Network of American Alumni Associations), služi kao osnova za izradu strategije za pametne gradove na kojoj u okviru takozvanog plana Juncker radi Ministarstvo za gospodarski razvoj):






  — | tehnologije i instrumenti za energetsku učinkovitost i uvođenje obnovljivih izvora poput primjerice pametne električne infrastrukture (eng.
  smart grids
  ) kojima se može: poduprijeti i potaknuti planove za energetsku uštedu uvođenjem ad hoc rješenja i uređaja; olakšati korištenje raznovrsnih izvora opskrbe, na privatnom i javnom području; uključiti u mrežnu infrastrukturu i poticati širenje slobodno dostupnog signala IP, |
| --- | --- | --- |

3.4.

Stoga EGSO, svjestan činjenice da se „pametna” strategija može primijeniti u gradovima, otocima, područjima i industrijskim zonama, predlaže europskim institucijama i nacionalnim vladama da utvrde model razvoja pametnih gradova u programima koje obilježava istodobno postojanje i integracija šest osnažujućih stupova (u Italiji taj model, proizašao iz prijedloga koji je izradila udruga Amerigo (bivši studenti programa međunarodne kulturne razmjene, eng. International Cultural Exchange Programs Alumni) i Enam (Europska mreža udruga bivših američkih studenata, eng. European Network of American Alumni Associations), služi kao osnova za izradu strategije za pametne gradove na kojoj u okviru takozvanog plana Juncker radi Ministarstvo za gospodarski razvoj):

—

tehnologije i instrumenti za energetsku učinkovitost i uvođenje obnovljivih izvora poput primjerice pametne električne infrastrukture (eng.
  smart grids
  ) kojima se može: poduprijeti i potaknuti planove za energetsku uštedu uvođenjem ad hoc rješenja i uređaja; olakšati korištenje raznovrsnih izvora opskrbe, na privatnom i javnom području; uključiti u mrežnu infrastrukturu i poticati širenje slobodno dostupnog signala IP,

| — | širenje tehnoloških platformi i povezanosti koje omogućuju stvaranje novih sustava digitalnih usluga zahvaljujući infrastrukturi za IKT i telekomunikaciju kojom se može: osigurati širenje povezanosti, dijelom zahvaljujući povezanošću s pametnim mrežama; poticati širenje mreže internet
  of Everything koja je povezana sa senzorima, uređajima i uslugama; bolje iskoristiti podatke iz slobodno dostupnih javnih i privatnih izvora i digitalnog programa za gradove; istodobno jamčiti najviše standarde sigurnosti rješenja i uređaja kao i privatnosti informacija građana, poduzeća i uprava, |
| --- | --- |

—

širenje tehnoloških platformi i povezanosti koje omogućuju stvaranje novih sustava digitalnih usluga zahvaljujući infrastrukturi za IKT i telekomunikaciju kojom se može: osigurati širenje povezanosti, dijelom zahvaljujući povezanošću s pametnim mrežama; poticati širenje mreže internet
  of Everything koja je povezana sa senzorima, uređajima i uslugama; bolje iskoristiti podatke iz slobodno dostupnih javnih i privatnih izvora i digitalnog programa za gradove; istodobno jamčiti najviše standarde sigurnosti rješenja i uređaja kao i privatnosti informacija građana, poduzeća i uprava,

| — | razvoj novih ekosustava digitalnih usluga radi poboljšanja kvalitete života građana i proizvodnih postupaka poduzeća putem međusobno povezanih usluga i pametnih uređaja koji se oslanjaju na platforme za povezanost i pametne mreže. Ti ekosustavi digitalnih usluga koji djeluju u više sektora (npr. mobilnost, e-zdravlje, digitalni turizam, industrija 4.0) mogli bi potaknuti stvaranje ili jačanje europske industrije za pametne gradove, posebno na područjima na kojima velika tehnološka poduzeća promiču ponudu rješenja koja razvijaju i pripremaju manja poduzeća, među kojima i novoosnovana poduzeća, |
| --- | --- |

—

razvoj novih ekosustava digitalnih usluga radi poboljšanja kvalitete života građana i proizvodnih postupaka poduzeća putem međusobno povezanih usluga i pametnih uređaja koji se oslanjaju na platforme za povezanost i pametne mreže. Ti ekosustavi digitalnih usluga koji djeluju u više sektora (npr. mobilnost, e-zdravlje, digitalni turizam, industrija 4.0) mogli bi potaknuti stvaranje ili jačanje europske industrije za pametne gradove, posebno na područjima na kojima velika tehnološka poduzeća promiču ponudu rješenja koja razvijaju i pripremaju manja poduzeća, među kojima i novoosnovana poduzeća,

| — | projekti za unapređenje infrastrukture i novi urbanistički dizajn poput, primjerice, prenamjene određenih dijelova grada uz prilagodbu i konverziju zgrada i javne infrastrukture u proizvodnom, ekološkom ili socijalnom smislu, s ciljem povećanja ne samo gospodarske vrijednosti nekretnina već i vrijednosti korištenja koju uočavaju korisnici, dijelom zahvaljujući širenju učinkovitih i povezanih tehnologija te širenju mehanizama neizravne javne nabave, |
| --- | --- |

—

projekti za unapređenje infrastrukture i novi urbanistički dizajn poput, primjerice, prenamjene određenih dijelova grada uz prilagodbu i konverziju zgrada i javne infrastrukture u proizvodnom, ekološkom ili socijalnom smislu, s ciljem povećanja ne samo gospodarske vrijednosti nekretnina već i vrijednosti korištenja koju uočavaju korisnici, dijelom zahvaljujući širenju učinkovitih i povezanih tehnologija te širenju mehanizama neizravne javne nabave,

| — | planovi za izobrazbu i prilagodbu digitalnih vještina građana, poduzeća i javnog sektora kako bi se što širem krugu krajnjih korisnika omogućilo korištenje uvedenih inovacija, |
| --- | --- |

—

planovi za izobrazbu i prilagodbu digitalnih vještina građana, poduzeća i javnog sektora kako bi se što širem krugu krajnjih korisnika omogućilo korištenje uvedenih inovacija,

| — | planovi za gospodarsku i financijsku održivost ulaganja koji se temelje na jasnom utvrđivanju: zarade koju donose usluge, povećana vrijednost infrastrukture i povećana učinkovitosti; načina raspodjele koristi među mrežnim operaterima, ulagačima, programerima pametnih rješenja i uređaja te korisnicima; instrumenata javnog i privatnog financiranja koji mogu omogućiti uvođenje tih novih modela djelovanja. |
| --- | --- |

—

planovi za gospodarsku i financijsku održivost ulaganja koji se temelje na jasnom utvrđivanju: zarade koju donose usluge, povećana vrijednost infrastrukture i povećana učinkovitosti; načina raspodjele koristi među mrežnim operaterima, ulagačima, programerima pametnih rješenja i uređaja te korisnicima; instrumenata javnog i privatnog financiranja koji mogu omogućiti uvođenje tih novih modela djelovanja.

| 3.5. | Istodobno postojanje tih elemenata može u najvećoj mjeri povećati učinak projekata u smislu gospodarskog rasta i povećanja zaposlenosti, kvalitete života, pojednostavljenja odnosa između uprava i s upravama te energetske uštede za javni i privatni sektor. Isto tako, može prenijeti pozitivan učinak na poslovni sustav u pogledu konkurentnosti i znanja. |
| --- | --- |

3.5.

Istodobno postojanje tih elemenata može u najvećoj mjeri povećati učinak projekata u smislu gospodarskog rasta i povećanja zaposlenosti, kvalitete života, pojednostavljenja odnosa između uprava i s upravama te energetske uštede za javni i privatni sektor. Isto tako, može prenijeti pozitivan učinak na poslovni sustav u pogledu konkurentnosti i znanja.

| 3.6. | Pametni gradovi ostvareni na taj način nudit će kvalitetne javne usluge, viši standard života i poslovanja za građane i poduzeća, nove mogućnosti zaposlenja putem inovativnijeg poduzetničkog ekosustava te veću ekološku održivost. Takvi se rezultati mogu postići uz manja nepovratna ulaganja javnih sredstava zahvaljujući uključivanju privatnih izvora financiranja, strateškom planiranju sustava usluga koji mogu proizvesti „nove tokove prihoda” te stvaranju mreža između velikih industrijskih grupacija i malih i srednjih poduzeća. |
| --- | --- |

3.6.

Pametni gradovi ostvareni na taj način nudit će kvalitetne javne usluge, viši standard života i poslovanja za građane i poduzeća, nove mogućnosti zaposlenja putem inovativnijeg poduzetničkog ekosustava te veću ekološku održivost. Takvi se rezultati mogu postići uz manja nepovratna ulaganja javnih sredstava zahvaljujući uključivanju privatnih izvora financiranja, strateškom planiranju sustava usluga koji mogu proizvesti „nove tokove prihoda” te stvaranju mreža između velikih industrijskih grupacija i malih i srednjih poduzeća.

| 3.7. | U tom scenariju koji nudi velike mogućnosti, EGSO smatra da je od presudne važnosti posvetiti se temi sigurnosti mreža, informacijskih sustava, aplikacija i uređaja koji predstavljaju temelj ekosustava digitalnih usluga. Razvoj prema pametnim gradovima iziskuje da se podaci na kojima se temelje usluge, koji su sami po sebi osjetljivi, prikupljaju i obrađuju uz diskreciju, integritet i dostupnost. |
| --- | --- |

3.7.

U tom scenariju koji nudi velike mogućnosti, EGSO smatra da je od presudne važnosti posvetiti se temi sigurnosti mreža, informacijskih sustava, aplikacija i uređaja koji predstavljaju temelj ekosustava digitalnih usluga. Razvoj prema pametnim gradovima iziskuje da se podaci na kojima se temelje usluge, koji su sami po sebi osjetljivi, prikupljaju i obrađuju uz diskreciju, integritet i dostupnost.

| 3.8. | Povrh toga, nužno je da se na europskoj razini među državama članicama potakne rasprava o standardima sigurnosti za raširene usluge i uređaje u okviru mreže internet of Everything kako bi se spriječila mogućnost prekida, oštećenja ili čak preusmjeravanja, čime bi se izazvala velika šteta pojedincima, javnom zdravlju, zaštiti privatnog života i ekonomske djelatnosti, a naposljetku i samom imidžu svih inicijativa usmjerenih prema ostvarivanju pametnih gradova. |
| --- | --- |

3.8.

Povrh toga, nužno je da se na europskoj razini među državama članicama potakne rasprava o standardima sigurnosti za raširene usluge i uređaje u okviru mreže internet of Everything kako bi se spriječila mogućnost prekida, oštećenja ili čak preusmjeravanja, čime bi se izazvala velika šteta pojedincima, javnom zdravlju, zaštiti privatnog života i ekonomske djelatnosti, a naposljetku i samom imidžu svih inicijativa usmjerenih prema ostvarivanju pametnih gradova.

4.   Pametni gradovi, instrument za europsku platformu industrijske politike

| 4.1. | Uvođenjem šest osnažujućih stupova pametni gradovi postali bi idealni instrument za poticanje nove vrste ulaganja koja bi ne samo donijela pozitivan društveni učinak u smislu neizravnog učinka, već bi i uvela mehanizam profita zahvaljujući kojem bi ta ulaganja bila savršeno održiva s ekonomskog i financijskog stajališta. |
| --- | --- |

4.1.

Uvođenjem šest osnažujućih stupova pametni gradovi postali bi idealni instrument za poticanje nove vrste ulaganja koja bi ne samo donijela pozitivan društveni učinak u smislu neizravnog učinka, već bi i uvela mehanizam profita zahvaljujući kojem bi ta ulaganja bila savršeno održiva s ekonomskog i financijskog stajališta.

| 4.2. | Europski plan ulaganja u pametne gradove omogućio bi povećanje učinka inicijativa uz sljedeća tri čimbenika: politike koje potiču prilagodljivost rješenja koja ovise o standardizaciji sastavnih dijelova; promicanje zajedničkog tržišta pametnih gradova kako bi se izbjegle fragmentirane i različite mjere među državama te utvrdili zajednički instrumenti za rješavanje problema koji se pojavljuju; prisutnost jedinstvenog financijskog pristupa. |
| --- | --- |

4.2.

Europski plan ulaganja u pametne gradove omogućio bi povećanje učinka inicijativa uz sljedeća tri čimbenika: politike koje potiču prilagodljivost rješenja koja ovise o standardizaciji sastavnih dijelova; promicanje zajedničkog tržišta pametnih gradova kako bi se izbjegle fragmentirane i različite mjere među državama te utvrdili zajednički instrumenti za rješavanje problema koji se pojavljuju; prisutnost jedinstvenog financijskog pristupa.

| 4.3. | Prilagodljivost rješenja, odnosno mogućnost širenja ili replikacije postojećih rješenja, danas je prije svega povezana s eksperimentalnim mikro infrastrukturama i sustavima za pametan promet te ovisi o sudjelovanju velikih tehnoloških poduzeća i suradnji među gradovima. Druge eksperimentalne inicijative, iako su važne za kvalitetu ponuđenih rješenja ili za mogućnost uključivanja građana ili poduzeća od baze prema vrhu, toliko su specifične da to ograničuje mogućnost njihove replikacije. |
| --- | --- |

4.3.

Prilagodljivost rješenja, odnosno mogućnost širenja ili replikacije postojećih rješenja, danas je prije svega povezana s eksperimentalnim mikro infrastrukturama i sustavima za pametan promet te ovisi o sudjelovanju velikih tehnoloških poduzeća i suradnji među gradovima. Druge eksperimentalne inicijative, iako su važne za kvalitetu ponuđenih rješenja ili za mogućnost uključivanja građana ili poduzeća od baze prema vrhu, toliko su specifične da to ograničuje mogućnost njihove replikacije.

| 4.4. | EGSO smatra da je prilagodljivost rješenja na europskoj razini jedan od ključnih elemenata za privlačenje odgovarajuće količine privatnih ulaganja u okviru partnerstava s javnim ulaganjima čime bi politike za pametne gradove postale pogodne za povećanje zaposlenosti, BDP-a, produktivnosti i kvalitete života. |
| --- | --- |

4.4.

EGSO smatra da je prilagodljivost rješenja na europskoj razini jedan od ključnih elemenata za privlačenje odgovarajuće količine privatnih ulaganja u okviru partnerstava s javnim ulaganjima čime bi politike za pametne gradove postale pogodne za povećanje zaposlenosti, BDP-a, produktivnosti i kvalitete života.

| 4.5. | EGSO posebno smatra da:






  — | iako priznaje gradovima veliku autonomiju u odabiru potkomponenata šest osnažujućih stupova koji su najprikladniji za lokalnu namjenu i lokalne potrebe, projekti pametnih gradova trebali bi predvidjeti da se odabrana rješenja mogu reproducirati i da su prilagodljiva, |
| --- | --- | --- |

4.5.

EGSO posebno smatra da:

—

iako priznaje gradovima veliku autonomiju u odabiru potkomponenata šest osnažujućih stupova koji su najprikladniji za lokalnu namjenu i lokalne potrebe, projekti pametnih gradova trebali bi predvidjeti da se odabrana rješenja mogu reproducirati i da su prilagodljiva,

| — | tu bi se mogućnost replikacije i prilagodljivost trebalo nastojati postići i poticanjem tehničkih standarda interoperabilnosti, međusobne komunikacije i otvorenosti rješenjima koja to omogućuju kako bi se istodobno postigla maksimalna fleksibilnost na lokalnoj razini i mogućnost poticanja razvoja rješenja od kolektivne i opće vrijednosti, ali koja se mogu prilagoditi posebnim potrebama, |
| --- | --- |

—

tu bi se mogućnost replikacije i prilagodljivost trebalo nastojati postići i poticanjem tehničkih standarda interoperabilnosti, međusobne komunikacije i otvorenosti rješenjima koja to omogućuju kako bi se istodobno postigla maksimalna fleksibilnost na lokalnoj razini i mogućnost poticanja razvoja rješenja od kolektivne i opće vrijednosti, ali koja se mogu prilagoditi posebnim potrebama,

| — | se može povećati stopa ekonomsko-financijske održivosti pametnih ulaganja čime bi se velikim poduzećima, MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima, osobito ako su umrežena s velikim poduzećima, olakšalo nuđenje razvijenih rješenja za programe u Europi, |
| --- | --- |

—

se može povećati stopa ekonomsko-financijske održivosti pametnih ulaganja čime bi se velikim poduzećima, MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima, osobito ako su umrežena s velikim poduzećima, olakšalo nuđenje razvijenih rješenja za programe u Europi,

| — | je moguće povećati učinkovitost i djelotvornost javnog i privatnog kapitala tako da se potiče usmjeravanje javnog kapitala na financiranje podelemenata ili elemenata projekata koji su izloženi riziku djelomičnog ili potpunog neuspjeha na tržištu, dok bi se privatni kapital usmjeravao na projekte pozitivne ili visoke profitabilnosti, |
| --- | --- |

—

je moguće povećati učinkovitost i djelotvornost javnog i privatnog kapitala tako da se potiče usmjeravanje javnog kapitala na financiranje podelemenata ili elemenata projekata koji su izloženi riziku djelomičnog ili potpunog neuspjeha na tržištu, dok bi se privatni kapital usmjeravao na projekte pozitivne ili visoke profitabilnosti,

| — | učinkovitost tog postupka, u smislu socioekonomskog učinka, može se povećati pomoću platformi za suradnju među gradovima u cilju replikacije i boljeg korištenja dobrih praksi. |
| --- | --- |

—

učinkovitost tog postupka, u smislu socioekonomskog učinka, može se povećati pomoću platformi za suradnju među gradovima u cilju replikacije i boljeg korištenja dobrih praksi.

| 4.6. | Udruženi učinak tih mjera mogao bi dovesti do stvaranja zajedničkog tržišta pametnih gradova koje bi u EU-u stvorilo prvo svjetsko tržište za testiranje gore opisanog modela razvoja koji može imati znatan učinak na:






  — | količinu ulaganja kojem bi velika, srednja i mala poduzeća imala pristup u okviru javno-privatnih partnerstava; |
| --- | --- | --- |

4.6.

Udruženi učinak tih mjera mogao bi dovesti do stvaranja zajedničkog tržišta pametnih gradova koje bi u EU-u stvorilo prvo svjetsko tržište za testiranje gore opisanog modela razvoja koji može imati znatan učinak na:

—

količinu ulaganja kojem bi velika, srednja i mala poduzeća imala pristup u okviru javno-privatnih partnerstava;

| — | poticanje i integraciju, u okviru strateških projekata, sustava novoosnovanih poduzeća, inovativnih poduzeća i poduzeća koja se bave istraživanjem koja bi mogla dovesti do znatnog prijenosa učinka na polju tehnologije, organizacijskih modela, zapošljavanja te na socijalnom polju, |
| --- | --- |

—

poticanje i integraciju, u okviru strateških projekata, sustava novoosnovanih poduzeća, inovativnih poduzeća i poduzeća koja se bave istraživanjem koja bi mogla dovesti do znatnog prijenosa učinka na polju tehnologije, organizacijskih modela, zapošljavanja te na socijalnom polju,

| — | kao posljedica toga, mogućnost pokretanja privatnih financijskih sredstava koje privlači usklađeniji okvir mjera na europskoj razini te prikladno korištenje javnih resursa kao poluge i za ograničavanje rizika. |
| --- | --- |

—

kao posljedica toga, mogućnost pokretanja privatnih financijskih sredstava koje privlači usklađeniji okvir mjera na europskoj razini te prikladno korištenje javnih resursa kao poluge i za ograničavanje rizika.

5.   Ulaganja i gospodarska i financijska održivost

| 5.1. | Na europskoj razini ili na razini država članica ne postoji određen fond posvećen pametnim gradovima, već brojne mogućnosti pristupa financiranju koji ovise o određenim programima. (Uz programe pojedinačnih država članica koji se temelje na udruživanju nacionalnih sredstava i sredstava iz strukturnih fondova (ERDF, ESF, EAFRD), postoje i europski fondovi iz kojih se mogu financirati određeni aspekti pametnih gradova, poput Obzora 2020., Instrumenta za povezivanje Europe i programa COSME, Urban i LIFE.) S obzirom na to da postojeći regulatorni okvir ne omogućuje da se zamisli centralizacija resursa u jedinstveni fond, EGSO smatra da je nužno povećati razinu koordinacije među relevantnim institucijama; pojačati sinergiju između politika koje te institucije potiču; osigurati jasne i usklađene načine komunikacije između institucija, gradova te javnih i privatnih dionika. |
| --- | --- |

5.1.

Na europskoj razini ili na razini država članica ne postoji određen fond posvećen pametnim gradovima, već brojne mogućnosti pristupa financiranju koji ovise o određenim programima. (Uz programe pojedinačnih država članica koji se temelje na udruživanju nacionalnih sredstava i sredstava iz strukturnih fondova (ERDF, ESF, EAFRD), postoje i europski fondovi iz kojih se mogu financirati određeni aspekti pametnih gradova, poput Obzora 2020., Instrumenta za povezivanje Europe i programa COSME, Urban i LIFE.) S obzirom na to da postojeći regulatorni okvir ne omogućuje da se zamisli centralizacija resursa u jedinstveni fond, EGSO smatra da je nužno povećati razinu koordinacije među relevantnim institucijama; pojačati sinergiju između politika koje te institucije potiču; osigurati jasne i usklađene načine komunikacije između institucija, gradova te javnih i privatnih dionika.

| 5.2. | U pogledu potrebe da se uspostavi razvojni model u kojem će integrirane mjere biti stalno prisutne, EGSO smatra da se taj cilj neće u potpunosti ostvarivati zbog fragmentiranosti nadležnosti i resursa kako Europske komisije (šest glavnih uprava horizontalno se bave pametnim gradovima) tako i država članica u kojima nadležnosti i odgovornosti središnje, regionalne i općinske uprave nisu uvijek jasno definirane. |
| --- | --- |

5.2.

U pogledu potrebe da se uspostavi razvojni model u kojem će integrirane mjere biti stalno prisutne, EGSO smatra da se taj cilj neće u potpunosti ostvarivati zbog fragmentiranosti nadležnosti i resursa kako Europske komisije (šest glavnih uprava horizontalno se bave pametnim gradovima) tako i država članica u kojima nadležnosti i odgovornosti središnje, regionalne i općinske uprave nisu uvijek jasno definirane.

| 5.3. | EGSO stoga preporučuje Komisiji da uspostavi „jedinstveni europski pristupni centar specijaliziran za politike i resurse za pametne gradove” u kojem bi sudjelovale zainteresirane glavne uprave, države članice, Odbor regija i EGSO, a čiji bi zadaci bili sljedeći:






  — | centralizirati glavne politike, među ostalim i u cilju smanjenja fragmentacije i birokracije, |
| --- | --- | --- |

5.3.

EGSO stoga preporučuje Komisiji da uspostavi „jedinstveni europski pristupni centar specijaliziran za politike i resurse za pametne gradove” u kojem bi sudjelovale zainteresirane glavne uprave, države članice, Odbor regija i EGSO, a čiji bi zadaci bili sljedeći:

—

centralizirati glavne politike, među ostalim i u cilju smanjenja fragmentacije i birokracije,

| — | osigurati političku i administrativnu usklađenost EU-a, država članica i općina u cilju provođenja modela i relevantnih politika, |
| --- | --- |

—

osigurati političku i administrativnu usklađenost EU-a, država članica i općina u cilju provođenja modela i relevantnih politika,

| — | dostavljati dosljedne informacije upravama koje žele planirati pametne mjere, zahvaljujući i većoj transparentnosti raspoloživih financijskih sredstava te jasnom odnosu između sredstava i proračunskih stavki, |
| --- | --- |

—

dostavljati dosljedne informacije upravama koje žele planirati pametne mjere, zahvaljujući i većoj transparentnosti raspoloživih financijskih sredstava te jasnom odnosu između sredstava i proračunskih stavki,

| — | poticati pokretanje europskih partnerstava između javnih i privatnih poduzeća, |
| --- | --- |

—

poticati pokretanje europskih partnerstava između javnih i privatnih poduzeća,

| — | promicati sudjelovanje socijalnih partnera i civilnog društva, |
| --- | --- |

—

promicati sudjelovanje socijalnih partnera i civilnog društva,

| — | unaprijediti međusobnu razmjenu informacija o dobrim praksama, |
| --- | --- |

—

unaprijediti međusobnu razmjenu informacija o dobrim praksama,

| — | poticati širenje integriranog i održivog modela razvoja pametnih gradova na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

—

poticati širenje integriranog i održivog modela razvoja pametnih gradova na nacionalnoj razini.

| 5.4. | Jedinstveni europski pristupni centar za pametne gradove trebao bi djelovati u sinergiji s EFSU-om u vezi s kojim EGSO ponavlja (4) mogućnost da on podržava strateške infrastrukturne projekte koji imaju gospodarsku i socijalnu dodanu vrijednost koja im omogućava da doprinesu postizanju političkih ciljeva EU-a (5) usmjerenih na dovršenje jedinstvenog tržišta u sektorima prometa, telekomunikacija, digitalne infrastrukture, energije, gradskog i ruralnog razvoja, društvenog i ekološkog razvoja te razvoja prirodnih resursa. |
| --- | --- |

5.4.

Jedinstveni europski pristupni centar za pametne gradove trebao bi djelovati u sinergiji s EFSU-om u vezi s kojim EGSO ponavlja (4) mogućnost da on podržava strateške infrastrukturne projekte koji imaju gospodarsku i socijalnu dodanu vrijednost koja im omogućava da doprinesu postizanju političkih ciljeva EU-a (5) usmjerenih na dovršenje jedinstvenog tržišta u sektorima prometa, telekomunikacija, digitalne infrastrukture, energije, gradskog i ruralnog razvoja, društvenog i ekološkog razvoja te razvoja prirodnih resursa.

| 5.5. | Ti projekti, nužni za ostvarivanje pametnih gradova, mogu ojačati europsku znanstvenu i tehnološku osnovu te promicati korist za društvo putem boljeg korištenja gospodarskog i industrijskog potencijala strategija povezanih s inovacijama, istraživanjem i tehnološkim razvojem. |
| --- | --- |

5.5.

Ti projekti, nužni za ostvarivanje pametnih gradova, mogu ojačati europsku znanstvenu i tehnološku osnovu te promicati korist za društvo putem boljeg korištenja gospodarskog i industrijskog potencijala strategija povezanih s inovacijama, istraživanjem i tehnološkim razvojem.

| 5.6. | Zahvaljujući povezivanju Jedinstvenog europskog pristupnog centra i EFSU-a te na temelju prilika koje EFSU nudi za uspostavljanje projektnih i financijskih platformi na europskoj, nacionalnoj i sektorskoj razini, EGSO preporučuje uspostavljanje europske projektne platforme za pametne gradove koja bi omogućila poticanje ujednačenog pristupa financiranju za pametne gradove putem udruživanja raspoloživih javnih sredstava i potencijalnih privatnih sredstava te aktivacije odgovarajućih javnih oblika ublažavanja rizika. Ta bi platforma trebala poticati odabir, udruživanje i financiranje projekata pokrenutih u nekoliko država članica, a koji odgovaraju modelu pametnog grada čije usvajanje EGSO preporučuje Europskoj komisiji. |
| --- | --- |

5.6.

Zahvaljujući povezivanju Jedinstvenog europskog pristupnog centra i EFSU-a te na temelju prilika koje EFSU nudi za uspostavljanje projektnih i financijskih platformi na europskoj, nacionalnoj i sektorskoj razini, EGSO preporučuje uspostavljanje europske projektne platforme za pametne gradove koja bi omogućila poticanje ujednačenog pristupa financiranju za pametne gradove putem udruživanja raspoloživih javnih sredstava i potencijalnih privatnih sredstava te aktivacije odgovarajućih javnih oblika ublažavanja rizika. Ta bi platforma trebala poticati odabir, udruživanje i financiranje projekata pokrenutih u nekoliko država članica, a koji odgovaraju modelu pametnog grada čije usvajanje EGSO preporučuje Europskoj komisiji.

| 5.7. | Radi poticanja tog vida tipologije projekata, EGSO preporučuje da se u svim državama članicama uspostave „jedinstveni uredi za pristup tehničkim i financijskim sredstvima za pametne gradove” u cilju:






  — | održavanja najviše moguće razine usklađenosti s jedinstvenim europskim pristupnim centrom za pametne gradove čime bi se osiguralo širenje smjernica politika na nacionalnoj razini; |
| --- | --- | --- |

5.7.

Radi poticanja tog vida tipologije projekata, EGSO preporučuje da se u svim državama članicama uspostave „jedinstveni uredi za pristup tehničkim i financijskim sredstvima za pametne gradove” u cilju:

—

održavanja najviše moguće razine usklađenosti s jedinstvenim europskim pristupnim centrom za pametne gradove čime bi se osiguralo širenje smjernica politika na nacionalnoj razini;

| — | pretvaranje lokalnih potreba u preduvjete i projektne karakteristike koje se mogu svrstati u jedan od osnažujućih stupova; |
| --- | --- |

—

pretvaranje lokalnih potreba u preduvjete i projektne karakteristike koje se mogu svrstati u jedan od osnažujućih stupova;

| — | unapređenja korištenja bespovratnih javnih sredstava i/ili javnih zajmova po povoljnim uvjetima za financiranje inicijativa navedenih u okviru osnažujućih stupova; |
| --- | --- |

—

unapređenja korištenja bespovratnih javnih sredstava i/ili javnih zajmova po povoljnim uvjetima za financiranje inicijativa navedenih u okviru osnažujućih stupova;

| — | pružanja potpore za strukturiranje prikladnijih instrumenata javno-privatnog partnerstva i javne nabave u cilju poticanja brze, učinkovite i djelotvorne interakcije s poslovnim svijetom; |
| --- | --- |

—

pružanja potpore za strukturiranje prikladnijih instrumenata javno-privatnog partnerstva i javne nabave u cilju poticanja brze, učinkovite i djelotvorne interakcije s poslovnim svijetom;

| — | utvrđivanja prikladnije financijske strukture za osiguravanje udruživanja javnih sredstava i sredstava koje će na raspolaganje moći staviti privatni ulagači uz moguće dodatno jamstvo EFSU-a. |
| --- | --- |

—

utvrđivanja prikladnije financijske strukture za osiguravanje udruživanja javnih sredstava i sredstava koje će na raspolaganje moći staviti privatni ulagači uz moguće dodatno jamstvo EFSU-a.

| 5.8. | EGSO se nada da će se u okviru uspostave Europskog savjetodavnog centra za ulaganja, koji bi se trebao razviti uz EFSU u cilju potpore državama članicama u postupku usvajanja najprikladnijih mjera za poticanje izrade portfelja projekata te za pokretanje svih instrumenata nužnih za financiranje projekata, aktivirati specijalni odjel za pametne gradove kojem će na raspolaganju biti profesionalnost i vještine koje su potrebne da se sve dimenzije projekta uzeti u obzir. |
| --- | --- |

5.8.

EGSO se nada da će se u okviru uspostave Europskog savjetodavnog centra za ulaganja, koji bi se trebao razviti uz EFSU u cilju potpore državama članicama u postupku usvajanja najprikladnijih mjera za poticanje izrade portfelja projekata te za pokretanje svih instrumenata nužnih za financiranje projekata, aktivirati specijalni odjel za pametne gradove kojem će na raspolaganju biti profesionalnost i vještine koje su potrebne da se sve dimenzije projekta uzeti u obzir.

6.   Mjere za sudjelovanje građana, uloga civilnog društva i revizija regulatornog okvira u cilju boljeg donošenja politika

| 6.1. | EGSO naglašava da preduvjeti za usvajanje i provedbu integriranog modela razvoja za pametne gradove leže u razvoju dugoročne vizije u institucijama, u punom sudjelovanju zainteresiranih kategorija (građana, udruga civilnog društva i socijalnih partnera) u promjenama koje se događaju te u učinkovitom i inovativnom upravljanju postupcima povezanim s razvojem pametnih gradova. |
| --- | --- |

6.1.

EGSO naglašava da preduvjeti za usvajanje i provedbu integriranog modela razvoja za pametne gradove leže u razvoju dugoročne vizije u institucijama, u punom sudjelovanju zainteresiranih kategorija (građana, udruga civilnog društva i socijalnih partnera) u promjenama koje se događaju te u učinkovitom i inovativnom upravljanju postupcima povezanim s razvojem pametnih gradova.

| 6.2. | Europske, nacionalne i lokalne institucije uključene u postupak strateškog planiranja mjera za poticanje pametnih gradova morat će za te programe usvojiti dugoročnu stratešku viziju. Integrirani model razvoja moći će poslužiti za razmatranje potreba svih uključenih kategorija čime bi se zajamčila najveća moguća razina uključenosti koja bi bila povezana s ekonomskom i financijskom održivošću inicijativa. |
| --- | --- |

6.2.

Europske, nacionalne i lokalne institucije uključene u postupak strateškog planiranja mjera za poticanje pametnih gradova morat će za te programe usvojiti dugoročnu stratešku viziju. Integrirani model razvoja moći će poslužiti za razmatranje potreba svih uključenih kategorija čime bi se zajamčila najveća moguća razina uključenosti koja bi bila povezana s ekonomskom i financijskom održivošću inicijativa.

| 6.3. | Gradovi će preuzeti ulogu pametnog strateškog planera i nadzornika koji će zadaću ostvarivanja predviđenih inicijativa u određenim rokovima i uz mogućnost prilagodbe promjenama i novom razvoju događaja morati ostvariti putem korisne, strukturirane i stalne razmjene među raznim financijskim, industrijskim i društvenim subjektima te poduzećima i udrugama. |
| --- | --- |

6.3.

Gradovi će preuzeti ulogu pametnog strateškog planera i nadzornika koji će zadaću ostvarivanja predviđenih inicijativa u određenim rokovima i uz mogućnost prilagodbe promjenama i novom razvoju događaja morati ostvariti putem korisne, strukturirane i stalne razmjene među raznim financijskim, industrijskim i društvenim subjektima te poduzećima i udrugama.

| 6.4. | Do pametnog razvoja gradova moći će doći samo ako se on temelji na stalnoj razmjeni s civilnim društvom iz koje može proizaći puno uključivanje kategorija koje predstavljaju kolektivne, privatne i opće interese, kako u fazi procjene potreba tako i u pretvaranju tih potreba u preduvjete i u praćenju učinkovitosti mjera predviđenih za njihovo zadovoljavanje. Te mjere za sudjelovanje civilnog društva potrebno je poticati na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

6.4.

Do pametnog razvoja gradova moći će doći samo ako se on temelji na stalnoj razmjeni s civilnim društvom iz koje može proizaći puno uključivanje kategorija koje predstavljaju kolektivne, privatne i opće interese, kako u fazi procjene potreba tako i u pretvaranju tih potreba u preduvjete i u praćenju učinkovitosti mjera predviđenih za njihovo zadovoljavanje. Te mjere za sudjelovanje civilnog društva potrebno je poticati na europskoj, nacionalnoj i lokalnoj razini.

| 6.5. | U tu svrhu EGSO predlaže sljedeće:






  — | proširenje inicijative Europsko inovativno partnerstvo za pametne gradove i zajednice (koju je predstavila skupina na visokoj razini Europskog inovativnog partnerstva za pametne gradove i zajednice 14. listopada 2013. (http://ec.europa.eu/eip/smartcities/)) kako bi ona obuhvatila sudjelovanje subjekata civilnog društva, među kojima i EGSO-a, te svih subjekata koji djeluju u okviru područja koja se odnose na šest osnažujućih stupova predloženog modela pametnog grada, uz operatere rješenja za mobilnost, IKT i ekološka pitanja koji su trenutno zastupljeni, |
| --- | --- | --- |

6.5.

U tu svrhu EGSO predlaže sljedeće:

—

proširenje inicijative Europsko inovativno partnerstvo za pametne gradove i zajednice (koju je predstavila skupina na visokoj razini Europskog inovativnog partnerstva za pametne gradove i zajednice 14. listopada 2013. (http://ec.europa.eu/eip/smartcities/)) kako bi ona obuhvatila sudjelovanje subjekata civilnog društva, među kojima i EGSO-a, te svih subjekata koji djeluju u okviru područja koja se odnose na šest osnažujućih stupova predloženog modela pametnog grada, uz operatere rješenja za mobilnost, IKT i ekološka pitanja koji su trenutno zastupljeni,

| — | da svaka država članica potiče mjere zalaganja koje uključuju predstavnike civilnog društva u fazu utvrđivanja potreba, u fazu utvrđivanja preduvjeta te u fazu izrade strategija putem osnivanja savjetodavnih skupina na razini „jedinstvenih ureda za pristup tehničkim i financijskim sredstvima za pametne gradove” kao i na razini pojedinačnih zainteresiranih gradova, |
| --- | --- |

—

da svaka država članica potiče mjere zalaganja koje uključuju predstavnike civilnog društva u fazu utvrđivanja potreba, u fazu utvrđivanja preduvjeta te u fazu izrade strategija putem osnivanja savjetodavnih skupina na razini „jedinstvenih ureda za pristup tehničkim i financijskim sredstvima za pametne gradove” kao i na razini pojedinačnih zainteresiranih gradova,

| — | da se provede pojednostavljenje i integracija regulatornog okvira putem zajedničkih europskih propisa, po mogućnosti u obliku direktive čiji bi cilj bio:






  — | revizija instrumenata javno-privatnog partnerstva kako bi ih se učinilo privlačnijima za poduzeća i kako bi se njihovo djelovanje proširilo na sektor usluga koji je osnova digitalne ekonomije, |
| --- | --- | --- |

—

da se provede pojednostavljenje i integracija regulatornog okvira putem zajedničkih europskih propisa, po mogućnosti u obliku direktive čiji bi cilj bio:

—

revizija instrumenata javno-privatnog partnerstva kako bi ih se učinilo privlačnijima za poduzeća i kako bi se njihovo djelovanje proširilo na sektor usluga koji je osnova digitalne ekonomije,

| — | unapređenje instrumenata za inovativnu nabavu i pretkomercijalnu nabavu, |
| --- | --- |

—

unapređenje instrumenata za inovativnu nabavu i pretkomercijalnu nabavu,

| — | uvođenje ujednačenih mehanizama u odnosu na gradske uprave kojima bi se omogućilo transparentno korištenje određenog dijela protoka novca koji proizlazi iz novih usluga koje se temelje na platformama pokrenutim na razini pametnih gradova, poput prihoda od komercijalnog korištenja podataka iz slobodno dostupnih javnih i privatnih izvora te otvorenih usluga; te kojima bi se gradske uprave poticale na ponovno ulaganje dijela uštede iz prihoda povezanih s unapređenjem infrastrukture i pružanjem usluga u okviru jačanja i širenja projekata pametnih gradova. |
| --- | --- |

—

uvođenje ujednačenih mehanizama u odnosu na gradske uprave kojima bi se omogućilo transparentno korištenje određenog dijela protoka novca koji proizlazi iz novih usluga koje se temelje na platformama pokrenutim na razini pametnih gradova, poput prihoda od komercijalnog korištenja podataka iz slobodno dostupnih javnih i privatnih izvora te otvorenih usluga; te kojima bi se gradske uprave poticale na ponovno ulaganje dijela uštede iz prihoda povezanih s unapređenjem infrastrukture i pružanjem usluga u okviru jačanja i širenja projekata pametnih gradova.

Bruxelles, 1. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Komunikacija Komisije Urbana dimenzija politika EU-a, COM(2014) 490 završna verzija; mišljenje ECO/369; mišljenje EGSO-a „Urbana dimenzija politika EU-a”SL C 291 od 4.9.2015., str. 54.

1

(2)  Mišljenja EGSO-a „Za europsku industrijsku renesansu”, SL C 311 od 12.9.2014., str. 47.; „Jača europska industrija za rast i gospodarski oporavak”SL C 327 od 12.11.2013., str. 82.; „Za europsku industrijsku renesansu”, SL C 311 od 12.9.2014., str. 15.

2

(3)  Glavna uprava za unutarnju politiku. Mapping Smart Cities in the EU (Prikaz pametnih gradova u EU-u), 2014. (http://www.smartcities.at/assets/Publikationen/Weitere-Publikationen-zum-Thema/mappingsmartcities.pdf).

3

Mapping Smart Cities in the EU (Prikaz pametnih gradova u EU-u)

(4)  Mišljenje EGSO-a „Plan ulaganja za Europu” (SL C 268, 14.8.2015., str. 27.).

4

(5)  Komunikacije Europske komisije: Jedinstveno tržište telekomunikacija COM(2013) 634 završna verzija; Europska unija energije COM(2014) 520 završna verzija, COM(2015) 80 završna verzija i COM(2015) 82 završna verzija; Jedinstveno tržište prometa COM(2014) 22 završna verzija.

5

Jedinstveno tržište telekomunikacija

Europska unija energije

Jedinstveno tržište prometa

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/34 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/34

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora „TTIP i njegov utjecaj na MSP-ove”

(samoinicijativno mišljenje)

(2015/C 383/06)

| Izvjestiteljica: | Emmanuelle BUTAUD-STUBBS |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Panagiotis GKOFAS |

Izvjestiteljica:

Emmanuelle BUTAUD-STUBBS

Suizvjestitelj:

Panagiotis GKOFAS

Dana 11. prosinca 2014., sukladno pravilu 29. stavku 2. svojeg Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi:

„TTIP i njegov utjecaj na MSP-ove”.

Stručna skupina za vanjske odnose, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila dana 11. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015.(sjednica od 2. srpnja), sa 187 glasova za, 2 glasa protiv i 2 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | S obzirom na važnost MSP-ova za europsko gospodarstvo, EGSO smatra da je nužno, osobito u svjetlu implikacija na području zapošljavanja i deontologije, provesti preciznu procjenu učinka (po sektoru i po državi članici) predvidivih posljedica na europske MSP-ove koje bi uslijedile stupanjem na snagu TTIP-a prema sadašnjim uvjetima pregovora. |
| --- | --- |

1.1.

S obzirom na važnost MSP-ova za europsko gospodarstvo, EGSO smatra da je nužno, osobito u svjetlu implikacija na području zapošljavanja i deontologije, provesti preciznu procjenu učinka (po sektoru i po državi članici) predvidivih posljedica na europske MSP-ove koje bi uslijedile stupanjem na snagu TTIP-a prema sadašnjim uvjetima pregovora.

| 1.2. | Dvije studije koje je Glavna uprava za trgovinu provela u pogledu MSP-ova, od kojih se jedna odnosila na izazove i prilike za MSP-ove izvoznike općenito (1), dok se druga, novija, iz travnja 2015., odnosila posebno na MSP-ove i Partnerstvo za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) (2), svakako su korisne, ali ne obuhvaćaju sve aspekte. One su relevantne jer ukazuju na određene poteškoće povezane s internacionalizacijom MSP-ova i preprekama u trgovini i reguliranju s kojima se oni suočavaju, ali ne sadrže preciznu i detaljno raščlanjenu (prema sektoru i državi članici) procjenu učinka koji TTIP može imati na poduzeća koja se bave izvozom i ona koja se ne bave izvozom, uključena u razne lance vrijednosti. |
| --- | --- |

1.2.

Dvije studije koje je Glavna uprava za trgovinu provela u pogledu MSP-ova, od kojih se jedna odnosila na izazove i prilike za MSP-ove izvoznike općenito (1), dok se druga, novija, iz travnja 2015., odnosila posebno na MSP-ove i Partnerstvo za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP) (2), svakako su korisne, ali ne obuhvaćaju sve aspekte. One su relevantne jer ukazuju na određene poteškoće povezane s internacionalizacijom MSP-ova i preprekama u trgovini i reguliranju s kojima se oni suočavaju, ali ne sadrže preciznu i detaljno raščlanjenu (prema sektoru i državi članici) procjenu učinka koji TTIP može imati na poduzeća koja se bave izvozom i ona koja se ne bave izvozom, uključena u razne lance vrijednosti.

| 1.3. | Stoga EGSO od Europske komisije traži da provede novu studiju učinka na MSP-ove, vrlo mala poduzeća, mikropoduzeća i slobodna zanimanja, neovisno o tome bave li se izvozom, kako bi se utvrdio potencijalni učinak uvođenja integriranog transatlantskog tržišta u njihovom sektoru djelatnosti (poljoprivredi i prehrambenoj industriji, turizmu, obrtništvu, hotelijerskoj industriji, ugostiteljstvu, industriji, uslužnim djelatnostima itd.). Ključno je moći predvidjeti način na koji će otvaranje povezanijeg transatlantskog tržišta utjecati na ta poduzeća. Hoće li zbog TTIP-a doći do izmjene njihova ekonomskog modela, načina proizvodnje, regulatornog okvira, pružanja usluga ili strategija ulaganja i zapošljavanja u okviru novog prostora tržišnog natjecanja? |
| --- | --- |

1.3.

Stoga EGSO od Europske komisije traži da provede novu studiju učinka na MSP-ove, vrlo mala poduzeća, mikropoduzeća i slobodna zanimanja, neovisno o tome bave li se izvozom, kako bi se utvrdio potencijalni učinak uvođenja integriranog transatlantskog tržišta u njihovom sektoru djelatnosti (poljoprivredi i prehrambenoj industriji, turizmu, obrtništvu, hotelijerskoj industriji, ugostiteljstvu, industriji, uslužnim djelatnostima itd.). Ključno je moći predvidjeti način na koji će otvaranje povezanijeg transatlantskog tržišta utjecati na ta poduzeća. Hoće li zbog TTIP-a doći do izmjene njihova ekonomskog modela, načina proizvodnje, regulatornog okvira, pružanja usluga ili strategija ulaganja i zapošljavanja u okviru novog prostora tržišnog natjecanja?

| 1.4. | EGSO želi iskoristiti priliku nastalu uslijed pregovora sa Sjedinjenim Državama za bolje praćenje dviju politika potpore MSP-ovima s obje strane Atlantskog oceana na temelju pristupa koji se temelji na činjenicama (primjerice, usporednom ocjenom javne nabave i MSP-ova, pristupa financiranju i tržištu kapitala, upravljanja katastrofama, zahtjeva/informacija o pristupu tržištima te standarda za mala poduzeća (Smal Business Standards)). Zahvaljujući toj usporedbi zasigurno će se moći utvrditi nove relevantne mjere u području potpore MSP-ovima u svrhu jačanja europskog „Akta o malom i srednjem poduzetništvu”. Odbor trenutačno o tom pitanju priprema mišljenje (INT/755) koje se nadovezuje na prethodna mišljenja o istom pitanju. Smatra da je sada pravo vrijeme da europske institucije uzmu u obzir poziv koji su europska i nacionalna udruženja malih i srednjih poduzeća uputila u svrhu donošenja pravno obvezujućeg „Akta o malom i srednjem poduzetništvu” i postizanja veće koordinacije između industrijskih i trgovinskih politika. Također je potrebno da mreža izaslanika MSP-ova postane učinkovitije stvarno tijelo nadležno za koordinaciju, praćenje i provođenje politike u korist MSP-ova na unutarnjem tržištu, koje bi zastupalo nove potrebe MSP-ova i odgovarajuća rješenja za njih. |
| --- | --- |

1.4.

EGSO želi iskoristiti priliku nastalu uslijed pregovora sa Sjedinjenim Državama za bolje praćenje dviju politika potpore MSP-ovima s obje strane Atlantskog oceana na temelju pristupa koji se temelji na činjenicama (primjerice, usporednom ocjenom javne nabave i MSP-ova, pristupa financiranju i tržištu kapitala, upravljanja katastrofama, zahtjeva/informacija o pristupu tržištima te standarda za mala poduzeća (Smal Business Standards)). Zahvaljujući toj usporedbi zasigurno će se moći utvrditi nove relevantne mjere u području potpore MSP-ovima u svrhu jačanja europskog „Akta o malom i srednjem poduzetništvu”. Odbor trenutačno o tom pitanju priprema mišljenje (INT/755) koje se nadovezuje na prethodna mišljenja o istom pitanju. Smatra da je sada pravo vrijeme da europske institucije uzmu u obzir poziv koji su europska i nacionalna udruženja malih i srednjih poduzeća uputila u svrhu donošenja pravno obvezujućeg „Akta o malom i srednjem poduzetništvu” i postizanja veće koordinacije između industrijskih i trgovinskih politika. Također je potrebno da mreža izaslanika MSP-ova postane učinkovitije stvarno tijelo nadležno za koordinaciju, praćenje i provođenje politike u korist MSP-ova na unutarnjem tržištu, koje bi zastupalo nove potrebe MSP-ova i odgovarajuća rješenja za njih.

| 1.4.1. | Kategorija MSP-ova u Europskoj uniji vrlo je heterogena i velik je udio vrlo malih poduzeća s manje od devet zaposlenika. Osim toga, podjela MSP-ova po veličini također se bitno razlikuje među državama članicama. Isto vrijedi i za regulirana i neregulirana slobodna zanimanja. Uzimajući u obzir brojnosti mikropoduzeća u području trgovine, proizvodnje i obrtništva, EGSO preporučuje da Europska komisija u koordinaciji s vlastima u državama članicama kojih se to najviše tiče (uključujući javne i privatne istraživačke institute i sveučilišta) organizira kampanje za podizanje svijesti i pružanje informacija te obrazovne seminare kako bi osigurala bolje razumijevanje raznih poglavlja TTIP-a i sektora na koje se odnose, mogućnosti koje se nude te pitanja u vezi s time na koja je potrebno pripaziti. |
| --- | --- |

1.4.1.

Kategorija MSP-ova u Europskoj uniji vrlo je heterogena i velik je udio vrlo malih poduzeća s manje od devet zaposlenika. Osim toga, podjela MSP-ova po veličini također se bitno razlikuje među državama članicama. Isto vrijedi i za regulirana i neregulirana slobodna zanimanja. Uzimajući u obzir brojnosti mikropoduzeća u području trgovine, proizvodnje i obrtništva, EGSO preporučuje da Europska komisija u koordinaciji s vlastima u državama članicama kojih se to najviše tiče (uključujući javne i privatne istraživačke institute i sveučilišta) organizira kampanje za podizanje svijesti i pružanje informacija te obrazovne seminare kako bi osigurala bolje razumijevanje raznih poglavlja TTIP-a i sektora na koje se odnose, mogućnosti koje se nude te pitanja u vezi s time na koja je potrebno pripaziti.

| 1.4.2. | Slobodna zanimanja – regulirana i neregulirana – diljem EU-a stvaraju sustav osjetljivih usluga u interesu naručitelja i javnosti u cjelini, za koje su dodijeljena posebna sredstva. |
| --- | --- |

1.4.2.

Slobodna zanimanja – regulirana i neregulirana – diljem EU-a stvaraju sustav osjetljivih usluga u interesu naručitelja i javnosti u cjelini, za koje su dodijeljena posebna sredstva.

| 1.5. | EGSO izražava zadovoljstvo time što u tim pregovorima postoji poglavlje posvećeno MSP-ima, ali želi poboljšati njegov sadržaj prijedlozima iznesenim u točci Posebne napomene. Sadašnji sadržaj koji je predložila Europska komisija treba biti dopunjen u više aspekata, posebice u pogledu načina zastupanja MSP-ova u budućem odboru za MSP-ove i u pogledu zadaća tog Odbora. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO izražava zadovoljstvo time što u tim pregovorima postoji poglavlje posvećeno MSP-ima, ali želi poboljšati njegov sadržaj prijedlozima iznesenim u točci Posebne napomene. Sadašnji sadržaj koji je predložila Europska komisija treba biti dopunjen u više aspekata, posebice u pogledu načina zastupanja MSP-ova u budućem odboru za MSP-ove i u pogledu zadaća tog Odbora.

EGSO traži od Europske komisije, Europskog parlamenta i drugih nadležnih tijela da uvedu poglavlje o MSP-ovima kao stalno poglavlje u postojećim i budućim trgovinskim pregovorima, u okviru kojih će se u obzir uzeti interesi MSP-ova iz EU-a kako bi se razvile potencijalne koristi u različitim regijama i na različitim tržištima.

To će, uz primjenu načela „počnimo od malih” u trgovinskim politikama, jamčiti da bi MSP-ovi mogli i trebali imati vodeću ulogu i profitirati od procesa globalizacije.

| 1.6. | EGSO traži da izaslanik za MSP-ove Europske komisije osigura da mala i mikropoduzeća te slobodna zanimanja budu zastupljeni u postupku pregovora tako da im se namijeni bar jedno mjesto u Savjetodavnom odboru (TTIP Advisory Board) kako bi se prebrodio informacijski jaz, zajamčila nužna stručnost u raznim sektorima i zadovoljili osnovni zahtjevi na području transparentnosti informacija/podataka od zajedničkog interesa. Pored toga, EGSO preporučuje da se u suradnji sa zainteresiranim znanstvenim i istraživačkim tijelima uspostave mjere podrške za gospodarske, strukovne i sektorske organizacije MSP-ova koje se bave podrškom i savjetovanjem MSP-ova i mikropoduzeća, i, po potrebi, mjere za financiranje. EGSO poziva na uzajamno priznavanje kvalifikacija i certifikata za sve razine državne uprave i jednake uvjete tržišnog natjecanja na svim razinama javne nabave (uključujući savezne države, regije i općine). |
| --- | --- |

1.6.

EGSO traži da izaslanik za MSP-ove Europske komisije osigura da mala i mikropoduzeća te slobodna zanimanja budu zastupljeni u postupku pregovora tako da im se namijeni bar jedno mjesto u Savjetodavnom odboru (TTIP Advisory Board) kako bi se prebrodio informacijski jaz, zajamčila nužna stručnost u raznim sektorima i zadovoljili osnovni zahtjevi na području transparentnosti informacija/podataka od zajedničkog interesa. Pored toga, EGSO preporučuje da se u suradnji sa zainteresiranim znanstvenim i istraživačkim tijelima uspostave mjere podrške za gospodarske, strukovne i sektorske organizacije MSP-ova koje se bave podrškom i savjetovanjem MSP-ova i mikropoduzeća, i, po potrebi, mjere za financiranje. EGSO poziva na uzajamno priznavanje kvalifikacija i certifikata za sve razine državne uprave i jednake uvjete tržišnog natjecanja na svim razinama javne nabave (uključujući savezne države, regije i općine).

2.   Opće napomene

2.1.   
  Važnost MSP-ova s obje strane Atlantika

Iako su različito definirani u Europi i Americi, MSP-ovi predstavljaju najveći dio gospodarskog djelovanja, dodane vrijednosti i stvaranja radnih mjesta s obje strane Atlantika. Ta znatna zastupljenost znači da će, u pogledu dodane vrijednosti i stvaranja veza, najveći učinak partnerstva za transatlantsku trgovinu i ulaganja (TTIP-a) u gospodarstvu proizaći iz MSP-ova i njihove mogućnosti da iskoriste priliku za osvajanje novih tržišta i prilagode se novom stanju. Više studija pokazuje da su MSP-ovi koji su razvijeni na međunarodnoj razini nositelji inovacija te da brže rastu i stvaraju brojna i bolje plaćena radna mjesta.

2.1.1.   MSP-ovi unutar Europske unije, koji su u stvarnosti često vrlo mala poduzeća

U Europskoj uniji malo ili srednje poduzeće jest poduzeće koje zapošljava manje od 250 osoba i čiji promet ne premašuje 50 milijuna eura. Prema podacima Europske komisije u EU-u postoji više od 20 milijuna MSP-ova, koji predstavljaju 98 % svih poduzeća, 67 % radnog stanovništva i 58 % bruto dodane vrijednosti. Europski MSP-ovi su između 2002. i 2010. godine stvorili 85 % novih radnih mjesta u EU-u.

Prema posljednjem izvješću Europske komisije europski MSP-ovi predstavljaju 28 % ukupnog izravnog izvoza prema SAD-u, što svjedoči o mogućem prostoru za širenje. Od 7 90  000 europskih poduzeća koja izvoze u zemlje izvan EU-a 6 19  000 su MSP-ovi, od čega su 3 53  000 vrlo mala poduzeća s manje od 9 zaposlenika, što pokazuje da njihova veličina ne sprječava izvoz (3).

S druge strane, udio europskih MSP-ova koji sada izvoze u SAD relativno je malen: 1 50  000 prema gore navedenom izvješću, od čega 65  000 s manje od 9 zaposlenih. Ovaj udio od manje od 1 % europskih MSP-ova, kojih ukupno ima više od 20 milijuna, čini se vrlo malim. Mnoga mala i srednja poduzeća te vrlo mala poduzeća određenih zemalja (npr. Italije) zauzimaju visoko mjesto među poduzećima koja trguju s tržištima SAD-a. No podaci Eurostata u obzir uzimaju samo izravni izvoz, a ne i neizravni, što znači da brojni MSP-ovi/vrlo mala poduzeća koji djeluju kao podizvođači ili po modelu „od poduzeća poduzeću” (B to B) proizvode poluproizvode ili pružaju pred-usluge koje se zatim sastavljaju prije izvoza u Sjedinjene Američke Države. Ova skromna brojka također se može objasniti zastupljenošću u europskom gospodarstvu MSP-ova i vrlo malih poduzeća povezanih s lokalnim gospodarstvom (neposredna ekonomija) koji nisu zainteresirani za izvoz ili ulaganje u inozemstvu. Međutim, svakako postoji značajan prostor za razvoj za poduzeća koja mogu postati izvoznicima ili koja su već izvoznici prema trećim zemljama.

2.1.2.   MSP-ovi u SAD-u, bolje strukturirana poduzeća

U SAD-u MSP-ovi su poduzeća s manje od 500 zaposlenika, osim u određenim sektorima, gdje mogu imati 1  000 ili čak 1  500 zaposlenika (4). Ta poduzeća – koja mogu biti nekoliko puta veća od MSP-ova u Europskoj uniji – također predstavljaju okosnicu američkog gospodarstva. U SAD-u postoji 28 milijuna MSP-ova, što predstavlja 99 % svih američkih poduzeća, u njima je zaposleno više od 50 % radnika u privatnom sektoru i u istom sektoru stvaraju neto 65 % novih radnih mjesta.

2.2.   
  Važnost TTIP-a za MSP-ove

| 2.2.1. | MSP-ovi su zbog svoje veličine često u izuzetno nepovoljnom položaju zbog velikih carinskih pristojbi i regulatornih zahtjeva koji opterećuju transatlantsku trgovinu jer zbog malog opsega i vrijednosti svoje trgovinske razmjene trebaju više resursa i vještina nego veća poduzeća kako bi savladali trgovinske prepreke. Zbog toga će imati koristi od tarifne i ne-tarifne liberalizacije predviđene transatlantskim sporazumom. EGSO je u svom izvješću pod naslovom „Transatlantski trgovinski odnosi i stavovi EGSO-a o poboljšanju suradnje i mogućem sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i SAD-a” već sastavio popis pitanja od interesa i točaka koje je potrebno nadzirati u pogledu svih tema obuhvaćenih pregovorima (5). |
| --- | --- |

2.2.1.

MSP-ovi su zbog svoje veličine često u izuzetno nepovoljnom položaju zbog velikih carinskih pristojbi i regulatornih zahtjeva koji opterećuju transatlantsku trgovinu jer zbog malog opsega i vrijednosti svoje trgovinske razmjene trebaju više resursa i vještina nego veća poduzeća kako bi savladali trgovinske prepreke. Zbog toga će imati koristi od tarifne i ne-tarifne liberalizacije predviđene transatlantskim sporazumom. EGSO je u svom izvješću pod naslovom „Transatlantski trgovinski odnosi i stavovi EGSO-a o poboljšanju suradnje i mogućem sporazumu o slobodnoj trgovini između EU-a i SAD-a” već sastavio popis pitanja od interesa i točaka koje je potrebno nadzirati u pogledu svih tema obuhvaćenih pregovorima (5).

| 2.2.2. | Jedna od glavnih dobiti koju MSP-ovi iščekuju od TTIP-a sastoji se od postignuća na području regulatorne suradnje koja bi mogla dovesti do usklađivanja i približavanja regulative uzajamnim priznavanjem inspekcija i certificiranja. EGSO, međutim, ovom prilikom želi podsjetiti da su se obje strane čvrsto obvezale da neće iskoristiti TTIP kako bi snizile postojeće tehničke norme. Stoga bi analiza dodane vrijednosti proizašle iz iskustva EU-ove udruge Standardi za mala poduzeća (Small Business Standard, SBS), uz podršku Europske komisije u partnerstvu s najreprezentativnijim organizacijama MSP-ova, mogla biti vrlo obećavajuća. Regulatorna suradnja mora biti transparentna i poštovati regulatornu autonomiju država članica i Europske unije, uz zadržavanje mogućnosti da usvoje odgovarajuće mjere na područjima kao što su zaštita zdravlja, potrošača, radnika ili okoliša. |
| --- | --- |

2.2.2.

Jedna od glavnih dobiti koju MSP-ovi iščekuju od TTIP-a sastoji se od postignuća na području regulatorne suradnje koja bi mogla dovesti do usklađivanja i približavanja regulative uzajamnim priznavanjem inspekcija i certificiranja. EGSO, međutim, ovom prilikom želi podsjetiti da su se obje strane čvrsto obvezale da neće iskoristiti TTIP kako bi snizile postojeće tehničke norme. Stoga bi analiza dodane vrijednosti proizašle iz iskustva EU-ove udruge Standardi za mala poduzeća (Small Business Standard, SBS), uz podršku Europske komisije u partnerstvu s najreprezentativnijim organizacijama MSP-ova, mogla biti vrlo obećavajuća. Regulatorna suradnja mora biti transparentna i poštovati regulatornu autonomiju država članica i Europske unije, uz zadržavanje mogućnosti da usvoje odgovarajuće mjere na područjima kao što su zaštita zdravlja, potrošača, radnika ili okoliša.

2.3.   
  Razvoj MSP-ova na međunarodnoj razini

Prema Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (STO), razvoj MSP-ova na međunarodnoj razini može se podijeliti na četiri faze:

| — | izravni izvoz u inozemstvo, |
| --- | --- |

—

izravni izvoz u inozemstvo,

| — | izvoz uz pomoć neovisnih stranih stručnjaka, |
| --- | --- |

—

izvoz uz pomoć neovisnih stranih stručnjaka,

| — | stvaranje podružnica u inozemstvu, |
| --- | --- |

—

stvaranje podružnica u inozemstvu,

| — | uspostavljanje infrastruktura u inozemstvu s ciljem proizvodnje i prodaje izvoznih proizvoda u ciljnoj zemlji. |
| --- | --- |

—

uspostavljanje infrastruktura u inozemstvu s ciljem proizvodnje i prodaje izvoznih proizvoda u ciljnoj zemlji.

MSP-ovi u svakoj fazi moraju raspolagati dodatnim informacijama, kapacitetima za administrativnu usklađenost te ljudskim i financijskim resursima s obzirom na to da moraju, prije nego započnu s izvozom robe i/ili usluga, dobro poznavati pravila predmetnog tržišta. Nadalje, moraju se pokazati sposobnima za izradu dugoročne strategije, ulazak na tržište zemlje u koju se izvozi te se u konačnici tamo potpuno integrirati zahvaljujući lokalnim poduzećima koja koriste lokalne ljudske resurse u skladu s lokalnim propisima. Naravno, digitalno gospodarstvo MSP-ovima može pomoći u bržoj internacionalizaciji. Brzo širenje elektroničke trgovine malim poduzećima pruža veće poslovne mogućnosti, posebice u sektoru potrošne robe (trgovina od poduzeća prema potrošaču ili „B to C”), a u slučaju slobodnih zanimanja i u sektoru „B to B” (od poduzeća prema poduzeću).

Analiza Europske komisije također pokazuje da postoji poveznica između veličine poduzeća i količine izvoza. MSP-ovi predstavljaju 81 % izvoznih poduzeća, ali samo 34 % ukupnog izvoza (6), premda na nekim visoko specijaliziranim globalnim tržištima ostvaruju udio i od preko 50 %.

2.4.   
  Stupanj internacionalizacije MSP-ova u SAD-u i EU-u

Prema nekim izvorima, europski MSP-ovi imaju veći stupanj internacionalizacije od američkih MSP-ova. Ta se razlika može uglavnom objasniti činjenicom da europski MSP-ovi sudjeluju na unutarnjem europskom tržištu čiji razvoj još ni približno nije dovršen; to predstavlja prvi korak u njihovoj internacionalizaciji te boljem poznavanju stranih tržišta i pomaže im u pronalasku prilika izvan EU-a. Čini se da veličina ne predstavlja prepreku: u nekim su državama članicama čak 90 % poduzeća izvoznika MSP-ovi, a određeni sektori, kao što su sektori mode, prehrambene industrije, strojarstva ili izrade namještaja posebno su usmjereni na izvoz.

Iako su statistički podaci o ovoj temi prilično rijetki i ponekad ih je teško analizirati zbog činjenice da su za njihovo prikupljanje korištene različite metode te da podaci nisu uvijek usporedivi, studije koje je provela Europska komisija (7) pokazuju da u EU-u 42 % MSP-ova sudjeluje u nekom vidu internacionalizacije.

Internacionalizacija poduzeća često ovisi o čimbenicima kao što su:

| — | intenzitet izvoza u njegovom sektoru poslovanja, |
| --- | --- |

—

intenzitet izvoza u njegovom sektoru poslovanja,

| — | veličina unutarnjeg tržišta. |
| --- | --- |

—

veličina unutarnjeg tržišta.

Stupanj internacionalizacije europskih MSP-ova najviši je u sektorima kao što su trgovina na veliko, rudarstvo, industrijska proizvodnja, istraživačka djelatnost i prodaja motornih vozila, dok je razmjerno nizak u područjima kao što su pravosuđe, graditeljstvo, planiranje i razvoj te usluge povezane s ljudskim zdravljem, koje po prirodi ovise o blizini klijenta ili pacijenta (8).

Prema američkoj studiji posvećenoj tom pitanju (9), MSP-ovi su odgovorni za otprilike 30 % evidentiranog izvoza američkih proizvoda, a njihova su glavna ciljna tržišta Kanada i Meksiko, odnosno partnerska tržišta u sklopu NAFTA-e. Strojevi, električni uređaji i kemijski proizvodi predstavljaju glavne kategorije izvoza proizvoda u inozemstvo. Podaci koji se odnose na izvoz usluga američkih MSP-ova vrlo su ograničeni, ali, prema nekim procjenama, stručne usluge čine sektor koji zauzima značajan udio u američkom izvozu.

2.5.   
  Trenutačna uloga MSP-ova u transatlantskoj trgovini i ulaganjima

Bilateralna transatlantska trgovina odlikuje se velikim udjelom razmjene među multinacionalnim kompanijama. To znači da većinu te bilateralne trgovine čini protok usluga i robe unutar grupacija, ali i razmjena licenci i prava povezanih s intelektualnim vlasništvom te kretanje kapitala između društava-majki i društava-kćeri.

Iz studije Komisije o MSP-ovima i TTIP-u vidljivo je da MSP-ovi predstavljaju 28 % europskih izvoznika u pogledu količine izvoza u 2012. Ta je brojka manja od prosjeka količine izvoza MSP-ova za sva tržišta izvan EU-a, koji iznosi 32 %. Ta brojka također se mora uzeti u obzir u svjetlu udjela MSP-ova u poduzećima koja izvoze u SAD, a koji iznosi 88 %, što je znatno viši postotak u odnosu na prosjek MSP-ova koji izvoze izvan EU-a, a koji iznosi 78 %. Ove brojke potvrđuju tvrdnju da velik dio izvoza nastaje trgovinom unutar grupacija, zbog čega transatlantski sporazum može predstavljati poticaj za izvoz i ulaganja europskih MSP-ova. Međutim potrebno je napomenuti da ta brojka ne vodi računa o neizravnom izvozu europskih MSP-ova koji kao podizvođači ili proizvođači poluproizvoda sudjeluju u izradi kompleksnih konačnih proizvoda koji se izvoze u SAD. Na razini država članica vidljiv je velik raskorak između broja MSP-ova koji se bave izvozom i količine izvoza.

Ne raspolažemo točnim podacima o američkim MSP-ovima koji izvoze na tržište EU-a i količini tog izvoza. No, američki MSP-ovi predstavljaju 33 % američkog izvoza (10), odnosno udio koji je vrlo sličan udjelu utvrđenom u Europskoj uniji.

2.6.   
  Glavne prepreke s kojima se suočavaju MSP-ovi

Općenito govoreći, MSP-ovi zbog svoje veličine imaju više poteškoća pri probijanju na strana tržišta, pokrivanju dodatnih troškova povezanih s malim količinama trgovinske razmjene te pri prilagodbi lokalnim propisima. Kako tvrdi Sergio Arzeni, ravnatelj Centra za poduzetništvo, MSP-ove i lokalni razvoj OECD-a, „troškovi postizanja sukladnosti proporcionalno mogu biti deset do trideset puta viši za mala i srednja poduzeća nego za velika poduzeća” (11).

Dakle, možemo utvrditi da se u sklopu međunarodnog širenja MSP-ovi suočavaju s poteškoćama povezanim s njihovom veličinom i ograničenim resursima, koje moraju savladati i prije samog suočavanja s preprekama specifičnim za trgovinu i ulaganja, kao što su:

| — | poteškoće u pristupu financiranju izvoza, |
| --- | --- |

—

poteškoće u pristupu financiranju izvoza,

| — | nedostatak ažuriranih informacija i podataka o zahtjevima koji se odnose na proizvode/usluge, |
| --- | --- |

—

nedostatak ažuriranih informacija i podataka o zahtjevima koji se odnose na proizvode/usluge,

| — | nedovoljno poznavanje tržišta na kojemu žele prodavati svoju robu ili usluge (studije tržišta), |
| --- | --- |

—

nedovoljno poznavanje tržišta na kojemu žele prodavati svoju robu ili usluge (studije tržišta),

| — | poteškoće u pronalasku potencijalnih klijenata i stupanju u kontakt s njima, |
| --- | --- |

—

poteškoće u pronalasku potencijalnih klijenata i stupanju u kontakt s njima,

| — | osoblje bez odgovarajuće obuke za upravljanje međunarodnim razvojem ili za stupanje u kontakt s ulagačima ili uvoznicima, |
| --- | --- |

—

osoblje bez odgovarajuće obuke za upravljanje međunarodnim razvojem ili za stupanje u kontakt s ulagačima ili uvoznicima,

| — | nedostatnost poticaja i potpora od strane javnih vlasti te administrativna složenost javnih politika potpore, |
| --- | --- |

—

nedostatnost poticaja i potpora od strane javnih vlasti te administrativna složenost javnih politika potpore,

| — | kulturne i jezične prepreke, |
| --- | --- |

—

kulturne i jezične prepreke,

| — | nedosljednost regulative te sustava prilagodbe i priznavanja kvalifikacija i licenci za rad. |
| --- | --- |

—

nedosljednost regulative te sustava prilagodbe i priznavanja kvalifikacija i licenci za rad.

MSP-ovi prije svega moraju, s obzirom na te nedostatke, raspolagati uslugama podrške i odgovarajućim savjetima (osobno praćenje ili coaching, mentorstvo itd.) koje najčešće pružaju njihove stručne ili sektorske udruge.

U pogledu prepreka trgovini i ulaganjima s kojima se europska poduzeća suočavaju u SAD-u, teško ih je razvrstati po važnosti jer poduzeća često opisuju prepreke s kojima se suočavaju ne svrstavajući ih u određenu kategoriju. Također postoji razlika između prepreka koje primjećuju poduzeća koja ne izvoze i prepreka s kojima se stvarno suočavaju izvoznička poduzeća. Međutim, na temelju različitih studija i ispitivanja (12) možemo opisati glavne prepreke na sljedeći način:

| — | velike razlike u opsegu odgovornosti i mogućnosti osiguranja po tržišnim cijenama, |
| --- | --- |

—

velike razlike u opsegu odgovornosti i mogućnosti osiguranja po tržišnim cijenama,

| — | troškovi izvoza (osim carinskih pristojbi) povezani s troškovima prijevoza, trajanjem i složenosti carinskih formalnosti i potreba za angažiranjem ili plaćanjem carinskog zastupnika te nužnost uplate osiguranja za moguće tužbe za naknadu štete, posebice u SAD-u, |
| --- | --- |

—

troškovi izvoza (osim carinskih pristojbi) povezani s troškovima prijevoza, trajanjem i složenosti carinskih formalnosti i potreba za angažiranjem ili plaćanjem carinskog zastupnika te nužnost uplate osiguranja za moguće tužbe za naknadu štete, posebice u SAD-u,

| — | teško dostupni krediti za izvoz, |
| --- | --- |

—

teško dostupni krediti za izvoz,

| — | porezi i carinske pristojbe koji uvijek predstavljaju veliku prepreku u sektorima poput duhanskog, tekstilnog i odjevnog, |
| --- | --- |

—

porezi i carinske pristojbe koji uvijek predstavljaju veliku prepreku u sektorima poput duhanskog, tekstilnog i odjevnog,

| — | složenost pravila o podrijetlu i troškovi pribavljanja certifikata o podrijetlu, |
| --- | --- |

—

složenost pravila o podrijetlu i troškovi pribavljanja certifikata o podrijetlu,

| — | postizanje sukladnosti s različitim tehničkim ili zdravstvenim i fitosanitarnim pravilima te postupci certifikacije i inspekcije povezani s tim pravilima, |
| --- | --- |

—

postizanje sukladnosti s različitim tehničkim ili zdravstvenim i fitosanitarnim pravilima te postupci certifikacije i inspekcije povezani s tim pravilima,

| — | tehnički i zdravstveni propisi koji vrijede samo u nekim saveznim državama ili pravila koja se razlikuju od države do države, |
| --- | --- |

—

tehnički i zdravstveni propisi koji vrijede samo u nekim saveznim državama ili pravila koja se razlikuju od države do države,

| — | različiti kriteriji kvalificiranosti i ograničenja djelatnosti u pojedinim državama i lokalnim regulatornim područjima, |
| --- | --- |

—

različiti kriteriji kvalificiranosti i ograničenja djelatnosti u pojedinim državama i lokalnim regulatornim područjima,

| — | zaštita prava povezanih s intelektualnim vlasništvom, posebice nepoštivanje oznaka podrijetla i različitih propisa koji se odnose na trgovačke nazive i patente, |
| --- | --- |

—

zaštita prava povezanih s intelektualnim vlasništvom, posebice nepoštivanje oznaka podrijetla i različitih propisa koji se odnose na trgovačke nazive i patente,

| — | cijena pravne zaštite i nadzor tržišta za europska poduzeća koja posjeduju zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla, |
| --- | --- |

—

cijena pravne zaštite i nadzor tržišta za europska poduzeća koja posjeduju zaštićenu oznaku zemljopisnog podrijetla,

| — | ograničenja koja se odnose na javnu nabavu, a koja proizlaze iz zakona „Buy American Act” i njegovih redovitih izmjena kojima se želi proširiti područje primjene zakona, |
| --- | --- |

—

ograničenja koja se odnose na javnu nabavu, a koja proizlaze iz zakona „Buy American Act” i njegovih redovitih izmjena kojima se želi proširiti područje primjene zakona,

| — | složenost postupaka za dobivanje vize, boravišne i radne dozvole te dozvole za pokretanje poslovne djelatnosti u SAD-u, |
| --- | --- |

—

složenost postupaka za dobivanje vize, boravišne i radne dozvole te dozvole za pokretanje poslovne djelatnosti u SAD-u,

| — | ograničenja ili licence potrebne na saveznoj razini ili na razini saveznih država za određene pružatelje usluga. |
| --- | --- |

—

ograničenja ili licence potrebne na saveznoj razini ili na razini saveznih država za određene pružatelje usluga.

Ove prepreke nisu specifične za MSP-ove, ali na njih imaju najveći i najviše odvraćajući učinak. U okviru TTIP-a većina tih prepreka bit će razrađena u posebnim poglavljima koja će biti primjenjiva na sva poduzeća. Stoga će poglavlje TTIP-a o MSP-ovima imati ograničen cilj: poticati sudjelovanje svih MSP-ova na transatlantskom tržištu stavljanjem na raspolaganje bitnih informacija i ojačanom suradnjom između tijela javne vlasti nadležnih za MSP-ove.

2.7.   
  Potrebe podrške za MSP-ove

| 2.7.1. | S obzirom na prepreke s kojima se suočavaju i na ograničene resurse, MSP-ovima, a prije svega vrlo malim poduzećima i mikropoduzećima, prvenstveno trebaju usluge podrške i prilagođeni savjeti, između ostalog na području izobrazbe zaposlenika poput osobnog praćenja (eng. coaching), mentorstva itd., koje obično pružaju njihove gospodarske, stručne ili sektorske organizacije. Potrebno je da te organizacije imaju na raspolaganju potrebne logističke kapacitete za informiranje i savjetovanje poduzeća, za njihovu individualnu podršku, posebno korištenjem europskih strukturnih i investicijskih fondova. |
| --- | --- |

2.7.1.

S obzirom na prepreke s kojima se suočavaju i na ograničene resurse, MSP-ovima, a prije svega vrlo malim poduzećima i mikropoduzećima, prvenstveno trebaju usluge podrške i prilagođeni savjeti, između ostalog na području izobrazbe zaposlenika poput osobnog praćenja (eng. coaching), mentorstva itd., koje obično pružaju njihove gospodarske, stručne ili sektorske organizacije. Potrebno je da te organizacije imaju na raspolaganju potrebne logističke kapacitete za informiranje i savjetovanje poduzeća, za njihovu individualnu podršku, posebno korištenjem europskih strukturnih i investicijskih fondova.

| 2.7.2. | Osim usluga podrške i savjeta prilagođenih svakom MSP-u s obzirom na njegove posebnosti i specifične potrebe, poduzeća moraju raspolagati i resursima potrebnim za financiranje svojih materijalnih i nematerijalnih ulaganja. U tu svrhu, osim europskih strukturnih i investicijskih fondova, EGSO preporučuje da financijski instrumenti programa COSME, a posebno rizični kapital i sustavi jamstva, budu lako dostupni MSP-ima, pa i onima koji žele ulagati u tržišta SAD-a. |
| --- | --- |

2.7.2.

Osim usluga podrške i savjeta prilagođenih svakom MSP-u s obzirom na njegove posebnosti i specifične potrebe, poduzeća moraju raspolagati i resursima potrebnim za financiranje svojih materijalnih i nematerijalnih ulaganja. U tu svrhu, osim europskih strukturnih i investicijskih fondova, EGSO preporučuje da financijski instrumenti programa COSME, a posebno rizični kapital i sustavi jamstva, budu lako dostupni MSP-ima, pa i onima koji žele ulagati u tržišta SAD-a.

| 2.7.3. | EU treba preispitati ponude za osiguranje izvoza robe i usluga te ih razviti u tržišno prihvatljive ponude. |
| --- | --- |

2.7.3.

EU treba preispitati ponude za osiguranje izvoza robe i usluga te ih razviti u tržišno prihvatljive ponude.

2.8.   
  Sadašnje poglavlje TTIP-a o MSP-ovima

EGSO izražava zadovoljstvo što u TTIP-u postoji poglavlje posvećeno isključivo MSP-ima, ali želi dopuniti njegov sadržaj (ti su prijedlozi izneseni u točci Posebne napomene). Prijedlog Europske unije o integraciji pravnog teksta na temu „Mala i srednja poduzeća” u TTIP podnesen je na raspravu s SAD-om tijekom ciklusa pregovora koji su održani od 19. do 23. svibnja 2014. Radi se o prvom takvom poglavlju za EU u jednom sporazumu o slobodnoj razmjeni. Nacrt teksta iznesen je pred javnost 7. siječnja 2015. (13). Te odredbe imaju oblik poglavlja X. posvećenog malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima) i bave se različitim pitanjima u svrhu jačanja sudjelovanja MSP-ova u trgovini i razmjene dobrih praksi.

2.8.1.   Suradnja koja se odnosi na MSP-ove

Potpisnice trebaju razmjenjivati informacije, stvoriti i staviti na raspolaganje alate i resurse u području prava intelektualnog vlasništva, međusobno se obavještavati o dobrim regulatornim praksama, poticati mjere za potporu poduzećima te poticati rizični kapital i ulaganja u mala poduzeća kako bi ojačali konkurentnost MSP-ova u okviru svjetske trgovine.

2.8.2.   Tržišni podaci i razmjena informacija

Trenutačni prijedlog članka X. stavka 2. odnosi se na razmjenu informacija između potpisnica. Valja izraditi internetsku stranicu na kojoj se navode najbitnije informacije (kao što su tekst sporazuma o transatlantskom partnerstvu, carinski propisi, registar važećih tehničkih propisa, zdravstvene i fitosanitarne mjere, pravila o javnoj nabavi i postupci registracije poduzeća). Program usklađivanja podataka o najvažnijim područjima interesa malih i srednjih poduzeća trebao bi biti predmetom zajedničke analize koju bi provela stručna radna skupina EU-a i SAD-a.

Potpisnice trebaju izraditi internetsku bazu podataka u kojoj se posebno navode sve oznake carinskog nazivlja i stope pristojbi, pravila o podrijetlu ili propisi o navođenju zemlje podrijetla, i to na svim jezicima EU-a.

2.8.3.   Služba za tehničku podršku

U tekstu koji je predložila Europska komisija navodi se jedinstvena informativna točka (članak X. stavak 2. podstavak (c)). Za izradu takve službe zalaže se i Transatlantsko gospodarsko vijeće. Proširena podmreža takvih informativnih točaka koju bi podržavali pouzdani predstavnici organizacija MSP-ova koje imaju kontakte u poslovnom okruženju EU-a i SAD-a mogla bi osigurati određeni učinak i veće uključivanje različitih tijela vlasti i širokog spektra dionika.

2.8.4.   Osnivanje Odbora za MSP-ove

Nacrtom članka X.4 predviđa se osnivanje Transatlantskog odbora.

3.   Posebne napomene

3.1.   
  Utvrđivanje učinka razlika u definiciji MSP-ova

Europljani i Amerikanci imaju različito shvaćanje pojma „MSP”; razlike u pogledu broja zaposlenih kreću se u rasponu od 250 do 1  000 osoba. Nadalje, u SAD-u se definicija MSP-a razlikuje ovisno o sektoru djelatnosti (14); prvenstveno se radi o poduzećima koja zapošljavaju manje od 500 osoba, ali u određenim gospodarskim granama mogu imati do 750 ili čak tisuću zaposlenika. U većini područja nisu definirana na temelju ostvarenog prometa ili ukupne godišnje bilance.

EGSO traži od službi Europske komisije da sastavi detaljnu tablicu s definicijama MSP-ova u Sjedinjenim Državama, sektor po sektor, a ponajviše da otpočne provjeru jesu li te razlike u definiciji na štetu europskim MSP-ovima, koji su manji.

| 3.1.1. | Regulirana i neregulirana slobodna zanimanja posebna su vrsta MSP-ova koja su u različitoj mjeri i obliku zastupljena u svim državama članicama EU-a. Odlikuju se ponudom u pogledu tržišta i usluga zasnovanom na specijalističkom znanju, podrazumijevaju posebno povjerenje korisnika usluga, a u pogledu njihove neovisnosti postavljaju se posebni uvjeti. Osim što su važni gospodarski partneri, sastavni su dio europskog društvenog modela. |
| --- | --- |

3.1.1.

Regulirana i neregulirana slobodna zanimanja posebna su vrsta MSP-ova koja su u različitoj mjeri i obliku zastupljena u svim državama članicama EU-a. Odlikuju se ponudom u pogledu tržišta i usluga zasnovanom na specijalističkom znanju, podrazumijevaju posebno povjerenje korisnika usluga, a u pogledu njihove neovisnosti postavljaju se posebni uvjeti. Osim što su važni gospodarski partneri, sastavni su dio europskog društvenog modela.

3.2.   
  Procjena i praćenje učinka proširenog transatlantskog tržišta na poduzeća koja se bave izvozom i poduzeća koja se ne bave izvozom

S obzirom na važnost MSP-ova za europsko gospodarstvo, EGSO smatra da je nužno, osobito u svjetlu implikacija na području zapošljavanja, izraditi plan za provođenje precizne procjene učinka (po sektoru i po državi članici) predvidivih posljedica na europske MSP-ove koje bi uslijedile stupanjem na snagu TTIP-a prema sadašnjim uvjetima pregovora. Valja provesti prethodni i naknadne procjene učinka na MSP-ove, vrlo mala poduzeća, mikropoduzeća i slobodna zanimanja, neovisno o tome bave li se izvozom ili ne, kako bi se izmjerio mogući učinak uspostavljanja transatlantskog tržišta.

Europski parlament već je iskazao zanimanje za učinak TTIP-a na proizvodnu industriju i na tržište energenata te je zaključio da je učinak pozitivan, ali se razlikuje ovisno o sektoru djelatnosti (15). Međutim, učinak na druge sektore, koji su uže povezani s lokalnim gospodarstvom (kao što su poljoprivreda, turizam, obrtništvo, hotelijerska industrija, IKT, ugostiteljstvo, industrija, samostalni rad, usluge, slobodna zanimanja itd.). i dalje nije proučen.

U sljedećim krugovima pregovora o TTIP-u potrebno je ishoditi ambiciozne rezultate za poljoprivredni sektor, s posebnim naglaskom na pristup tržištu, oznake zemljopisnog podrijetla te sanitarne i fitosanitarne mjere. Visoki standardi na području sigurnosti hrane te zdravlja životinja i ljudi moraju nužno ostati na snazi u EU-u.

Ključno je moći predvidjeti način na koji će otvaranje integriranog transatlantskog tržišta utjecati na ta poduzeća. Hoće li zbog TTIP-a doći do izmjene njihova ekonomskog modela, načina proizvodnje, pružanja usluga ili strategija ulaganja i zapošljavanja u okviru novog prostora tržišnog natjecanja? Također je potrebno predvidjeti mjere i politike prilagodbe koje bi svim europskim MSP-ovima omogućile da na najbolji način iskoriste TTIP.

3.3.   
  Novi prag de minimis za potpore MSP-ovima/vrlo malim poduzećima za ispitivanje tržišta u malim razmjerima

Ispod praga predviđenog ograničenjima de minimis ne nameću se nikakve pristojbe ni porezi, a postupci carinjenja, uključujući zahtjeve u pogledu podataka, svedeni su na najmanju moguću mjeru.

Atlantsko vijeće traži, a i SAD općenito želi povećanje važećih ograničenja na 800 dolara za pošiljke koje šalju mala poduzeća prema SAD-u ili Europskoj uniji – trenutačne razine iznose 200 dolara, odnosno 150 eura. U Europskoj uniji, iako je roba izuzeta od plaćanja carinskih pristojbi, treba naplaćivati PDV za pošiljke u vrijednosti većoj od 10 ili 22 eura (ovisno o državi članici).

Podizanje praga de minimis u korist putnika koji pristižu zračnim putem i ulaznih paketa, posebice u sektoru potrošne robe, moglo bi pomoći MSP-ovima, a posebno novijim poduzećima, da započnu s izvozom u malim razmjerima ili da koriste elektroničku trgovinu bez plaćanja carinskih pristojbi. EGSO od Europske komisije zahtijeva da ocijeni izvedivost tog zahtjeva (posljedice za carinske prihode, za prava intelektualnog vlasništva itd.). EGSO pozdravlja inicijativu Europske unije o stvaranju podatkovne baze o „10 stvari koje je potrebno znati za trgovanje putem interneta” (16) namijenjene europskim izvoznicima koji svoju robu izvoze u druge države članice EU-a. Odbor smatra da se takva podatkovna baza može prilagoditi transatlantskoj trgovini.

3.4.   
  Nužnost pristupa svim relevantnim informacijama na višejezičnom portalu

EGSO podržava zahtjev Europske komisije da se uspostavi portal za MSP-ove i iznosi sljedeće zahtjeve:

| — | sve informacije moraju biti dostupne na 24 službena jezika Europske unije, |
| --- | --- |

—

sve informacije moraju biti dostupne na 24 službena jezika Europske unije,

| — | softver treba biti što je moguće jednostavniji i omogućavati jednostavnu uporabu, |
| --- | --- |

—

softver treba biti što je moguće jednostavniji i omogućavati jednostavnu uporabu,

| — | funkcioniranje podatkovne baze treba ispitati uzorak MSP-ova iz EU-a kako bi se zajamčilo da alat odgovara potrebama MSP-ova, |
| --- | --- |

—

funkcioniranje podatkovne baze treba ispitati uzorak MSP-ova iz EU-a kako bi se zajamčilo da alat odgovara potrebama MSP-ova,

| — | podatkovna baza također treba imati ljudsko sučelje i tim koji će odgovarati na pitanja u SAD-u i EU-u. |
| --- | --- |

—

podatkovna baza također treba imati ljudsko sučelje i tim koji će odgovarati na pitanja u SAD-u i EU-u.

U izvješću Komisije o MSP-ovima i TTIP-u jasno je vidljivo da, iako su upoznata s mjerama koje se primjenjuju na izvoz, velika većina poduzeća ne može znati radi li se o saveznim mjerama, mjerama na snazi u pojedinim saveznim državama ili privatnim normama. Stoga je važno da vlasti mogu redovito saznati koje postupke i propise MSP-ovi smatraju posebno teškima i izraditi posebne dokumente s informacijama i opisima različitih postupaka koje je potrebno slijediti radi postizanja sukladnosti sa zahtjevima.

3.5.   
  Reprezentativni odbor MSP-ova s jasnim nadležnostima

EGSO je zadovoljan što su tijela nadležna za MSP-ove na europskoj i američkoj razini već institucionalizirala postojeći dijalog. Međutim, smatra da je bitno osigurati prikladno zastupanje organizacija koje predstavljaju MSP-ove u transatlantskom dijalogu koji im je posvećen i ne ograničiti sastav budućeg Odbora za MSP-ove na nacionalnu upravu, nego otvoriti prostor za organizacije koje zastupaju MSP-ove, vrlo mala i mikropoduzeća s obiju strana Atlantika. Neke opće odredbe koje se odnose na MSP-ove imat će također znatan utjecaj na njihove zaposlenike i na potrošače njihovih proizvoda. Stoga je potrebno da predstavnici tih dionika budu prisutni kao savjetnici u okviru budućeg odbora za MSP-ove kako bi njihovi interesi od samo početka bili uzeti u obzir na odgovarajući način.

EGSO predlaže sljedeće ovlasti budućeg Odbora za MSP-ove: praćenje uvjeta primjene TTIP-a na MSP-ove, vrlo mala i mikropoduzeća te praćenje njihovih posljedica na zaposlenike tih poduzeća i potrošače njihovih proizvoda; provođenje procjena učinka; davanje prijedloga za rješavanje poteškoća s kojima se suočavaju MSP-ovi/vrlo mala i mikropoduzeća, kao i njihovi zaposlenici i potrošači njihovih proizvoda; organiziranje komunikacije s tim poduzećima itd.

3.6.   
  Informativna kampanja na nacionalnoj i regionalnoj razini

Važno je da MSP-ovi imaju pristup točnim informacijama kako bi mogli iskoristiti nove trgovinske mogućnosti koje nudi TTIP, neovisno o tome radi li se o ukidanju carinskih pristojbi, olakšavanju trgovine ili suradnji u području propisa, što dovodi do približavanja ili uzajamnog priznavanja procjena sukladnosti, kvalifikacija i propisa iz područja radnog prava.

Te informacije ne mogu biti dostupne samo na internetskim stranicama. Kako bi MSP-ovi bolje upoznali dostupne instrumente i inicijative javne potpore i kako bi ih bolje razumjeli, potrebno je provesti informativnu kampanju koja bi im bila namijenjena, uz sudjelovanje stručnjaka za međunarodnu trgovinu i stručnjaka na području izvoza i ulaganja u Sjedinjenim državama. MSP-ovi su još uvelike nedovoljno upoznati s postojećim alatima koji mogu doprinijeti njihovoj internacionalizaciji, kao što su baza podataka o pristupu tržištima i mreži Entreprise Europe. Napori MSP-ova u svrhu internacionalizacije i razvoja u inozemstvu počinju u državi podrijetla; stoga valja obratiti pozornost na resurse i pomoć koja bi im se mogla odobriti na razini država članica i, po potrebi, na razini EU-a.

EGSO također preporučuje stvaranje mreže udruga europskih i američkih MSP-ova s ciljem promicanja TTIP-a uz istinski pristup od baze prema vrhu.

3.7.   
  Proširenje europske politike u prilog MSP-ova

| 3.7.1. | Važno je da se TTIP ne smatra sredstvom kojim se ugrožava preferencijalni tretman MSP-ova u području ugovora javne nabave na lokalnoj i regionalnoj razini. TTIP-om se moraju zadržati ti prioriteti, pod uvjetom da se jednako primjenjuju na europske i američke MSP-ove. |
| --- | --- |

3.7.1.

Važno je da se TTIP ne smatra sredstvom kojim se ugrožava preferencijalni tretman MSP-ova u području ugovora javne nabave na lokalnoj i regionalnoj razini. TTIP-om se moraju zadržati ti prioriteti, pod uvjetom da se jednako primjenjuju na europske i američke MSP-ove.

| 3.7.2. | Osim toga, posebno je bitno da se u postupku pregovora kao i u regulatornoj suradnji poštuje načelo „počnimo od malih” kako bi se stvarne okolnosti malih i mikropoduzeća uzele u obzir od samog početka zakonodavnog postupka te kako bi se zaštitili njihovi posebni interesi. U tu svrhu, EGSO traži da mala i mikropoduzeća imaju posebne predstavnike u Savjetodavnom odboru TTIP-a. |
| --- | --- |

3.7.2.

Osim toga, posebno je bitno da se u postupku pregovora kao i u regulatornoj suradnji poštuje načelo „počnimo od malih” kako bi se stvarne okolnosti malih i mikropoduzeća uzele u obzir od samog početka zakonodavnog postupka te kako bi se zaštitili njihovi posebni interesi. U tu svrhu, EGSO traži da mala i mikropoduzeća imaju posebne predstavnike u Savjetodavnom odboru TTIP-a.

| 3.7.3. | Što se tiče regulatorne suradnje, MSP-ima se mora pružiti odgovarajuća podrška, a posebno malim i mikropoduzećima, kako bi im se pomoglo da se prilagode zakonodavstvu. |
| --- | --- |

3.7.3.

Što se tiče regulatorne suradnje, MSP-ima se mora pružiti odgovarajuća podrška, a posebno malim i mikropoduzećima, kako bi im se pomoglo da se prilagode zakonodavstvu.

| 3.7.4. | Valja istaknuti da većinu poduzeća koja izvoze ili ulažu na transatlantsko tržište čine poduzeća koja se bave inovacijama i stoga zahtijevaju stroga i sveobuhvatna pravila u području zaštite intelektualnog vlasništva, kako u SAD-u tako i u Europskoj uniji. |
| --- | --- |

3.7.4.

Valja istaknuti da većinu poduzeća koja izvoze ili ulažu na transatlantsko tržište čine poduzeća koja se bave inovacijama i stoga zahtijevaju stroga i sveobuhvatna pravila u području zaštite intelektualnog vlasništva, kako u SAD-u tako i u Europskoj uniji.

| 3.7.5. | Što se tiče poljoprivredno-prehrambenog sektora, valja posvetiti posebnu pažnju poduzećima koja svoju proizvodnju i s njom povezane procese temelje na etičkim, kulturnim i ekološkim načelima. Ključno je nastaviti promicati trgovinu tih proizvoda koji doprinose održivom razvoju. Također je nužno zajamčiti odgovarajuću zaštitu zemljopisnih oznaka u pogledu podrijetla proizvoda i načina proizvodnje, koje predstavljaju jamstvo za potrošače. EU je godinama gradio politiku kvalitete za svoje proizvode: to je jedan od glavnih čimbenika koji proizvođačima iz EU-a omogućuje konkurentsku prednost, bitno doprinosi očuvanju njegove kulturne i gastronomske tradicije te podržava ruralni razvoj zajedno s mjerama potpore tržišta i dohotka proizvođača. |
| --- | --- |

3.7.5.

Što se tiče poljoprivredno-prehrambenog sektora, valja posvetiti posebnu pažnju poduzećima koja svoju proizvodnju i s njom povezane procese temelje na etičkim, kulturnim i ekološkim načelima. Ključno je nastaviti promicati trgovinu tih proizvoda koji doprinose održivom razvoju. Također je nužno zajamčiti odgovarajuću zaštitu zemljopisnih oznaka u pogledu podrijetla proizvoda i načina proizvodnje, koje predstavljaju jamstvo za potrošače. EU je godinama gradio politiku kvalitete za svoje proizvode: to je jedan od glavnih čimbenika koji proizvođačima iz EU-a omogućuje konkurentsku prednost, bitno doprinosi očuvanju njegove kulturne i gastronomske tradicije te podržava ruralni razvoj zajedno s mjerama potpore tržišta i dohotka proizvođača.

| 3.7.6. | EGSO u jednom drugom mišljenju razmatra iskustva povezana s „Aktom o malom poduzetništvu” (Small Business Act, SBA) u SAD-u i u EU-u kako bi se bolje razumjele prednosti koje američki zakon o malom poduzetništvu pruža američkim MSP-ovima u pristupu javnim natječajima ili financiranju. Na taj će način, u odgovarajućem trenutku, biti moguće predložiti poboljšanja i učinkovitije radne metode za europski zakon o malom poduzetništvu kako bi bio povoljniji za europske MSP-ove i više obvezujući. |
| --- | --- |

3.7.6.

EGSO u jednom drugom mišljenju razmatra iskustva povezana s „Aktom o malom poduzetništvu” (Small Business Act, SBA) u SAD-u i u EU-u kako bi se bolje razumjele prednosti koje američki zakon o malom poduzetništvu pruža američkim MSP-ovima u pristupu javnim natječajima ili financiranju. Na taj će način, u odgovarajućem trenutku, biti moguće predložiti poboljšanja i učinkovitije radne metode za europski zakon o malom poduzetništvu kako bi bio povoljniji za europske MSP-ove i više obvezujući.

Bruxelles, 2. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Bilješka glavnog ekonomista Glavne uprave za trgovinu „MSP-ovi su važniji nego što to mislite! Izazovi i prilike za MSP-ove iz EU-a koji se bave izvozom” (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/september/tradoc_152792.pdf).

1

(2)  „Mala i srednja poduzeća i Transatlantsko partnerstvo za trgovinu i ulaganja” (http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf).

2

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

4

(5)  SL C 424 od 26.11.2014., str. 9.

5

(6)  Vidjeti bilješku 1.

6

(7)  Internacionalizacija MSP-ova – Završno izvješće iz 2010. Annual report on European SMEs 2013/2014 („Godišnje izvješće o europskim MSP-ovima za razdoblje 2013.-2014.”): (http://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/performance-review/files/supporting-documents/2014/annual-report-smes-2014_en.pdf, str. 62.).

7

Annual report on European SMEs 2013/2014

(8)  Vidjeti bilješku 7.

8

(9)  USITC, Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports („Mala i srednja poduzeća: Zastupljenost MSP-ova u američkom izvozu”), 2010. http://www.usitc.gov/publications/332/pub4125.pdf

9

Small and Medium-Sized Enterprises: Overview of Participation in U.S. Exports

(10)  Atlantic Council, The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business („TTIP i investicijsko partnerstvo – velike mogućnosti za mala poduzeća”), http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, str. 3.

10

The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business

(11)  STO, wt/COMTD/AFT/W/53, str. 23.

11

(12)  Atlantic Council, The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business („TTIP i investicijsko partnerstvo – velike mogućnosti za mala poduzeća”) http://www.atlanticcouncil.org/images/publications/TTIP_SME_Report.pdf, str. 3; Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership, http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/april/tradoc_153348.pdf; Small companies in a big market („Mala poduzeća na velikom tržištu”) , http://www.svensktnaringsliv.se/english/publications/small-companies-in-a-big-market-how-a-free-trade-agreement-betwee_611404.html

12

The Transatlantic Trade and Investment Partnership – Big Opportunities for Small Business

Small and Medium Sized Entreprises and the Transatlantic Trade and Investment Partnership

Small companies in a big market

(13)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2015/january/tradoc_153028.pdf

13

(14)  https://www.sba.gov/sites/default/files/files/Size_Standards_Table.pdf

14

(15)  Odbor ITRE „TTIP impact on European Energy markets and manufacturing industries” (Učinak TTIP-a na europsko tržište energijom i proizvodne industrije), 2015. (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/536316/IPOL_STU(2015)536316_EN.pdf).

15

(16)  https://ec.europa.eu/growth/tools-databases/dem/watify/selling-online?language=en

16

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/44 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/44

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Ciljevi nakon 2015. godine u euromediteranskoj regiji”

(samoinicijativno mišljenje)

(2015/C 383/07)

| Izvjestiteljica: | An LE NOUAIL MARLIÈRE |
| --- | --- |

Izvjestiteljica:

An LE NOUAIL MARLIÈRE

Dana 22. siječnja 2015., sukladno članku 29. stavku 2. svoga Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor odlučio je donijeti samoinicijativno mišljenje o temi:

„Ciljevi za razdoblje nakon 2015. godine u euromediteranskoj regiji”.

Stručna skupina za vanjske odnose, odgovorna za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 11. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 1. srpnja 2015.), s 57 glasova za, 22 protiv i 7 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO preporučuje da države članice Mediteranske unije i EU potvrde ciljeve održivog razvoja ratificiranjem relevantnih međunarodnih konvencija. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO preporučuje da države članice Mediteranske unije i EU potvrde ciljeve održivog razvoja ratificiranjem relevantnih međunarodnih konvencija.

| 1.2. | EGSO preporučuje da države članice Mediteranske unije i EU učinkovito zaštite javna ulaganja potrebna kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO preporučuje da države članice Mediteranske unije i EU učinkovito zaštite javna ulaganja potrebna kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja.

| 1.3. | EGSO preporučuje da države članice Mediteranske unije i EU organiziraju provedbu uključivanjem civilnog društva i regija na lokalnoj razini, što je moguće bliže stanovništvu. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO preporučuje da države članice Mediteranske unije i EU organiziraju provedbu uključivanjem civilnog društva i regija na lokalnoj razini, što je moguće bliže stanovništvu.

| 1.4. | Odbor prima na znanje zaključke sa sastanka Vijeća za vanjske poslove i međunarodne odnose održanog 26. svibnja 2015. i godišnje izvješće Europske komisije za 2015. godinu o obvezama koje su EU i države članice preuzele u vezi s javnom razvojnom pomoći i o postignutim rezultatima. |
| --- | --- |

1.4.

Odbor prima na znanje zaključke sa sastanka Vijeća za vanjske poslove i međunarodne odnose održanog 26. svibnja 2015. i godišnje izvješće Europske komisije za 2015. godinu o obvezama koje su EU i države članice preuzele u vezi s javnom razvojnom pomoći i o postignutim rezultatima.

| 1.5. | Međutim, žali što si je EU dao vremena do 2030. da postigne cilj od 0,7 % BDP-a (1). |
| --- | --- |

1.5.

Međutim, žali što si je EU dao vremena do 2030. da postigne cilj od 0,7 % BDP-a (1).

| 1.6. | Odbor podržava namjeru EU-a da ojača nefinancijske aspekte (npr. ratificiranje međunarodnih zakonskih instrumenata i borbu protiv financijskog kriminala). |
| --- | --- |

1.6.

Odbor podržava namjeru EU-a da ojača nefinancijske aspekte (npr. ratificiranje međunarodnih zakonskih instrumenata i borbu protiv financijskog kriminala).

| 1.7. | Poziva Komisiju da usvoji dosljedan stav koji u obzir uzima kako bilateralne, plurilateralne i multilateralne trgovinske interese tako i ciljeve održivog razvoja kako bi se održala vjerodostojnost ciljeva i europske pomoći. |
| --- | --- |

1.7.

Poziva Komisiju da usvoji dosljedan stav koji u obzir uzima kako bilateralne, plurilateralne i multilateralne trgovinske interese tako i ciljeve održivog razvoja kako bi se održala vjerodostojnost ciljeva i europske pomoći.

| 1.8. | Odbor preporučuje proširenje dijaloga između socijalnih partnera i europskih institucija o strukovnom osposobljavanju i cjeloživotnom učenju, u koji je bio pozvan kao sudionik i koji je pomogao uspostaviti (2), te akcijskih programa u tom području. |
| --- | --- |

1.8.

Odbor preporučuje proširenje dijaloga između socijalnih partnera i europskih institucija o strukovnom osposobljavanju i cjeloživotnom učenju, u koji je bio pozvan kao sudionik i koji je pomogao uspostaviti (2), te akcijskih programa u tom području.

| 1.9. | Odbor poziva na uključivanje ovih preporuka u program EU-a i u njegovu politiku susjedstva: dosljednost između trgovinskih politika, vanjskih poslova, razvoja, financiranja te zaštite demokracije i ljudskih prava, u skladu s obećanjima koja je potpredsjednica Komisije Federica Mogherini dala civilnom društvu 28. svibnja 2015 (3). |
| --- | --- |

1.9.

Odbor poziva na uključivanje ovih preporuka u program EU-a i u njegovu politiku susjedstva: dosljednost između trgovinskih politika, vanjskih poslova, razvoja, financiranja te zaštite demokracije i ljudskih prava, u skladu s obećanjima koja je potpredsjednica Komisije Federica Mogherini dala civilnom društvu 28. svibnja 2015 (3).

2.   Uvod

| 2.1. | Europski i svjetski program djelovanja sljedećih će godina obilježiti rasprava o ciljevima održivog razvoja za razdoblje nakon 2015. godine. Euromediteranska regija ima specifične zajedničke karakteristike koje iziskuju razmišljanje o načinu integriranja ciljeva održivog razvoja u europsku politiku susjedstva i u politike zemalja južnog Mediterana. Sigurnost hrane, siromaštvo i socijalna isključenost, nedostatak pristupa pitkoj vodi, posebna situacija zemalja u demokratskoj i gospodarskoj tranziciji u regiji te potreba za uspostavljanjem mira i sigurnosti potaknuli su EGSO na izradu mišljenja s ciljem definiranja smjernica za provedbu i praćenje plana za razdoblje nakon 2015. na Mediteranu. |
| --- | --- |

2.1.

Europski i svjetski program djelovanja sljedećih će godina obilježiti rasprava o ciljevima održivog razvoja za razdoblje nakon 2015. godine. Euromediteranska regija ima specifične zajedničke karakteristike koje iziskuju razmišljanje o načinu integriranja ciljeva održivog razvoja u europsku politiku susjedstva i u politike zemalja južnog Mediterana. Sigurnost hrane, siromaštvo i socijalna isključenost, nedostatak pristupa pitkoj vodi, posebna situacija zemalja u demokratskoj i gospodarskoj tranziciji u regiji te potreba za uspostavljanjem mira i sigurnosti potaknuli su EGSO na izradu mišljenja s ciljem definiranja smjernica za provedbu i praćenje plana za razdoblje nakon 2015. na Mediteranu.

| 2.2. | Olakšavanjem prepoznavanja konkretnih izazova i izradom prijedloga za euromediteransku regiju zajedno s civilnim društvom, ESGO može ponuditi korisne savjete vladama u pogođenoj regiji te europskim institucijama. |
| --- | --- |

2.2.

Olakšavanjem prepoznavanja konkretnih izazova i izradom prijedloga za euromediteransku regiju zajedno s civilnim društvom, ESGO može ponuditi korisne savjete vladama u pogođenoj regiji te europskim institucijama.

| 2.3. | Ovim izvješćem ESGO namjerava proširiti rad na ciljevima održivog razvoja općenito, a posebno što se tiče obalnih dijelova Sredozemnog mora. |
| --- | --- |

2.3.

Ovim izvješćem ESGO namjerava proširiti rad na ciljevima održivog razvoja općenito, a posebno što se tiče obalnih dijelova Sredozemnog mora.

| 2.4. | Glavni tajnik UN-a podnio je objedinjeno izvješće o doprinosima otvorene radne skupine zadužene za nadzor općih ciljeva održivog razvoja nakon 2015., koje proizlazi iz deklaracije „Kakvu budućnost želimo?” koju su usvojile vlade nakon konferencije Rio+20 i u kojem je iznesena odluka da se milenijski ciljevi, specifični za države u razvoju, pretvore u opće, iako diferencirane ciljeve koji bi se odnosili na sve ljude, kako u industrijskim zemljama, tako i u onim u usponu, u razvoju te nerazvijenim zemljama. Na različitim regionalnim i podregionalnim razinama održane su konzultacije širokih razmjera, a glavne skupine organiziranog civilnog društva koje su bile zastupljene pri Organizaciji ujedinjenih naroda imale su priliku sudjelovati i izraziti svoje interese. Prihvaćeno je 17 ciljeva i 169 zadataka o „načinima provođenja i svjetskom partnerstvu za održivi razvoj”. |
| --- | --- |

2.4.

Glavni tajnik UN-a podnio je objedinjeno izvješće o doprinosima otvorene radne skupine zadužene za nadzor općih ciljeva održivog razvoja nakon 2015., koje proizlazi iz deklaracije „Kakvu budućnost želimo?” koju su usvojile vlade nakon konferencije Rio+20 i u kojem je iznesena odluka da se milenijski ciljevi, specifični za države u razvoju, pretvore u opće, iako diferencirane ciljeve koji bi se odnosili na sve ljude, kako u industrijskim zemljama, tako i u onim u usponu, u razvoju te nerazvijenim zemljama. Na različitim regionalnim i podregionalnim razinama održane su konzultacije širokih razmjera, a glavne skupine organiziranog civilnog društva koje su bile zastupljene pri Organizaciji ujedinjenih naroda imale su priliku sudjelovati i izraziti svoje interese. Prihvaćeno je 17 ciljeva i 169 zadataka o „načinima provođenja i svjetskom partnerstvu za održivi razvoj”.

| 2.5. | Dva važna događaja, usko povezana s ciljevima održivog razvoja nakon 2015. održat će se u 2015. godini: međunarodna konferencija o financiranju razvoja u srpnju 2015. u Adis Abebi te 21. konferencija stranaka Okvirne konvencije o borbi protiv klimatskih promjena krajem 2015. u Parizu. |
| --- | --- |

2.5.

Dva važna događaja, usko povezana s ciljevima održivog razvoja nakon 2015. održat će se u 2015. godini: međunarodna konferencija o financiranju razvoja u srpnju 2015. u Adis Abebi te 21. konferencija stranaka Okvirne konvencije o borbi protiv klimatskih promjena krajem 2015. u Parizu.

| 2.6. | Cilj programa održivog razvoja za razdoblje nakon 2015. jest uspostavljanje okvira za buduće aktivnosti UN-a na terenu, s novom usmjerenošću prema jednakosti, socijalnoj integraciji i dostojanstvenom radu, čuvajući pritom izvore održivih prihoda za radnike, okoliš te ritam obnove bioloških i prirodnih resursa. Međutim, taj program polazi od konstatacije da gospodarski model koji upravlja našim društvom nije održiv. To znači da će svjetski lideri morati pokazati veliku ambiciju. Situacija na gospodarskoj, socijalnoj, ekološkoj i političkoj razini nikako nije održiva u brojnim dijelovima svijeta, a to je posebno slučaj u euromediteranskoj regiji. Kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja i uvele promjene, mnogi smatraju da bi barem trebalo izmijeniti gospodarska i financijska načela koja trenutno upravljaju gospodarstvom. |
| --- | --- |

2.6.

Cilj programa održivog razvoja za razdoblje nakon 2015. jest uspostavljanje okvira za buduće aktivnosti UN-a na terenu, s novom usmjerenošću prema jednakosti, socijalnoj integraciji i dostojanstvenom radu, čuvajući pritom izvore održivih prihoda za radnike, okoliš te ritam obnove bioloških i prirodnih resursa. Međutim, taj program polazi od konstatacije da gospodarski model koji upravlja našim društvom nije održiv. To znači da će svjetski lideri morati pokazati veliku ambiciju. Situacija na gospodarskoj, socijalnoj, ekološkoj i političkoj razini nikako nije održiva u brojnim dijelovima svijeta, a to je posebno slučaj u euromediteranskoj regiji. Kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja i uvele promjene, mnogi smatraju da bi barem trebalo izmijeniti gospodarska i financijska načela koja trenutno upravljaju gospodarstvom.

| 2.7. | Na sjevernoj obali Sredozemnog mora u državama južne Europe, građani više ne prihvaćaju socijalnu i gospodarsku situaciju koja onemogućava bavljenje važnim ekološkim i klimatskim pitanjima koja bi europskim građanima omogućiti da sagrade novi ekološki, gospodarski i socijalni prostor. Unatoč nacionalnim ili europskim ulaganjima u obrazovanje, mladi nemaju mogućnost razvijati se i doprinijeti jačanju gospodarske, socijalne i ekološke konkurentnosti Europske unije. |
| --- | --- |

2.7.

Na sjevernoj obali Sredozemnog mora u državama južne Europe, građani više ne prihvaćaju socijalnu i gospodarsku situaciju koja onemogućava bavljenje važnim ekološkim i klimatskim pitanjima koja bi europskim građanima omogućiti da sagrade novi ekološki, gospodarski i socijalni prostor. Unatoč nacionalnim ili europskim ulaganjima u obrazovanje, mladi nemaju mogućnost razvijati se i doprinijeti jačanju gospodarske, socijalne i ekološke konkurentnosti Europske unije.

| 2.8. | Malo je radnih mjesta otvoreno nakon 2008.; naprotiv, brojna su radna mjesta ukinuta, a ritam stvaranja novih radnih mjesta ne prati demografski razvoj i ulazak diplomiranih na tržište što potiče odbacivanje politike štednje bez perspektive. Politike i javne službe obrazovanja, zdravstva, transporta i stanovanja trpe zbog smjernica štednje iako ostvarivanje ciljeva održivog razvoja zahtijeva upravo jačanje tih službi. Broj beskućnika i osoba bez adekvatnog stanovanja ne prestaje rasti u državama Europske unije, a većina slobodnih radnih mjesta pretjerano je fleksibilna, nestabilna i ne nudi budućnost. Broj slabo plaćenih ili potplaćenih stažista nezaustavljivo raste te svjedočimo radikalizaciji europskog društva, netoleranciji, odbacivanju drugih, nerazumijevanju, rastu generacijskog jaza; individualizam i opstanak vode u podjelu među političke klase i bespomoćnih građana. |
| --- | --- |

2.8.

Malo je radnih mjesta otvoreno nakon 2008.; naprotiv, brojna su radna mjesta ukinuta, a ritam stvaranja novih radnih mjesta ne prati demografski razvoj i ulazak diplomiranih na tržište što potiče odbacivanje politike štednje bez perspektive. Politike i javne službe obrazovanja, zdravstva, transporta i stanovanja trpe zbog smjernica štednje iako ostvarivanje ciljeva održivog razvoja zahtijeva upravo jačanje tih službi. Broj beskućnika i osoba bez adekvatnog stanovanja ne prestaje rasti u državama Europske unije, a većina slobodnih radnih mjesta pretjerano je fleksibilna, nestabilna i ne nudi budućnost. Broj slabo plaćenih ili potplaćenih stažista nezaustavljivo raste te svjedočimo radikalizaciji europskog društva, netoleranciji, odbacivanju drugih, nerazumijevanju, rastu generacijskog jaza; individualizam i opstanak vode u podjelu među političke klase i bespomoćnih građana.

| 2.9. | Na južnim obalama Sredozemnog mora svjedočili smo odbacivanju diktatura koje su otuđile gospodarski profit, slobodu govora, jednakost među građanima. Nekoliko je zemalja mijenjalo način tranzicije prešavši s nacionalnog konsenzusa za demokraciju na ponovnu uspostavu autoritativne vlasti pod vodstvom svemoćne vojne klase. Time su radikalne grupe profitirale bilo za nastavak oružanih okupacija, bilo za stvaranje kriminalnog režima. Jedan je dio Afrike trenutno pod stalnom takvom prijetnjom, a na Bliskom i Srednjem Istoku trenutno se odvijaju najveće seobe stanovništva i povezivanje vojnog i političkog utjecaja. Ukratko, civilno stanovništvo nema predaha. |
| --- | --- |

2.9.

Na južnim obalama Sredozemnog mora svjedočili smo odbacivanju diktatura koje su otuđile gospodarski profit, slobodu govora, jednakost među građanima. Nekoliko je zemalja mijenjalo način tranzicije prešavši s nacionalnog konsenzusa za demokraciju na ponovnu uspostavu autoritativne vlasti pod vodstvom svemoćne vojne klase. Time su radikalne grupe profitirale bilo za nastavak oružanih okupacija, bilo za stvaranje kriminalnog režima. Jedan je dio Afrike trenutno pod stalnom takvom prijetnjom, a na Bliskom i Srednjem Istoku trenutno se odvijaju najveće seobe stanovništva i povezivanje vojnog i političkog utjecaja. Ukratko, civilno stanovništvo nema predaha.

| 2.10. | Moguće je da nijedan cilj održivog razvoja neće moći u tim uvjetima omogućiti ponovno uspostavljanje mira, prosperitet materijalne dobrobiti i gospodarski razvitak regije. Nije moguće na održiv način privući ulaganja niti ona mogu opstati i prosperirati u demokratski, socijalno i ekološki nestabilnim regijama. Nadalje, od gospodarskog razvoja već desetljećima koristi imaju samo pojedine obitelji, osobe ili diktatori, dok institucije koje mogu funkcionirati na pravedan, transparentan i demokratski način ostaju oštećene. |
| --- | --- |

2.10.

Moguće je da nijedan cilj održivog razvoja neće moći u tim uvjetima omogućiti ponovno uspostavljanje mira, prosperitet materijalne dobrobiti i gospodarski razvitak regije. Nije moguće na održiv način privući ulaganja niti ona mogu opstati i prosperirati u demokratski, socijalno i ekološki nestabilnim regijama. Nadalje, od gospodarskog razvoja već desetljećima koristi imaju samo pojedine obitelji, osobe ili diktatori, dok institucije koje mogu funkcionirati na pravedan, transparentan i demokratski način ostaju oštećene.

3.   Okoliš:

| 3.1. | Činjenice pokazuju da je euromediteranska regija, kako na kopnu tako i na moru, podložna ekološkim katastrofama. Prema izvješću iz 2013., obalni okoliš Sredozemlja pruža sredstva za život najmanje 150 milijuna ljudi. U istom izvješću navodi se da je UNEP utvrdio postojanje 13 plinskih elektrana, 55 rafinerija, 180 elektrana, 750 marina, 286 trgovačkih luka, 112 zračnih luka i 238 postrojenja za desalinizaciju duž obala Sredozemlja, od kojih je većina potencijalni izvor ekoloških katastrofa. U izvješću se također navodi da je uspostavljanje odgovarajućih mjera za ublažavanje učinka u slučaju prirodnih katastrofa ili katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem najvažniji prioritet za cijelu regiju (4). |
| --- | --- |

3.1.

Činjenice pokazuju da je euromediteranska regija, kako na kopnu tako i na moru, podložna ekološkim katastrofama. Prema izvješću iz 2013., obalni okoliš Sredozemlja pruža sredstva za život najmanje 150 milijuna ljudi. U istom izvješću navodi se da je UNEP utvrdio postojanje 13 plinskih elektrana, 55 rafinerija, 180 elektrana, 750 marina, 286 trgovačkih luka, 112 zračnih luka i 238 postrojenja za desalinizaciju duž obala Sredozemlja, od kojih je većina potencijalni izvor ekoloških katastrofa. U izvješću se također navodi da je uspostavljanje odgovarajućih mjera za ublažavanje učinka u slučaju prirodnih katastrofa ili katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem najvažniji prioritet za cijelu regiju (4).

4.   Zapošljavanje

| 4.1. | U svojem govoru od 28. svibnja povjerenik Johannes Hahn istaknuo je potrebu za stvaranjem 5 milijuna novih radnih mjesta godišnje kako bi se zaposlila rastuća radna snaga i osigurala socijalna uključenost. Također je naglasio da, kako bi se to postiglo, regije moraju osigurati gospodarski rast veći od 6 %. |
| --- | --- |

4.1.

U svojem govoru od 28. svibnja povjerenik Johannes Hahn istaknuo je potrebu za stvaranjem 5 milijuna novih radnih mjesta godišnje kako bi se zaposlila rastuća radna snaga i osigurala socijalna uključenost. Također je naglasio da, kako bi se to postiglo, regije moraju osigurati gospodarski rast veći od 6 %.

| 4.2. | Ključ toga mora biti promicanje pristojnih radnih mjesta (cilj 8.), jer su radna mjesta loše kvalitete (nesigurna radna mjesta, slabo plaćeni poslovi, nedostatak održive i jedinstvene socijalne zaštite) uzrok siromaštva. Stoga se je potrebno ponovno usredotočiti na kvalitetu rasta, zdrave i sigurne uvjete zapošljavanja i rada te socijalnu zaštitu radnika i njihovih obitelji kao ključne alate za borbu protiv siromaštva i isključenosti. |
| --- | --- |

4.2.

Ključ toga mora biti promicanje pristojnih radnih mjesta (cilj 8.), jer su radna mjesta loše kvalitete (nesigurna radna mjesta, slabo plaćeni poslovi, nedostatak održive i jedinstvene socijalne zaštite) uzrok siromaštva. Stoga se je potrebno ponovno usredotočiti na kvalitetu rasta, zdrave i sigurne uvjete zapošljavanja i rada te socijalnu zaštitu radnika i njihovih obitelji kao ključne alate za borbu protiv siromaštva i isključenosti.

5.   Privatni izvori financiranja

| 5.1. | Kako bi doprinos privatnog sektora trgovačkim partnerstvima industrijskog razvoja bio produktivan i učinkovit, mora biti popraćen planom za dostojanstven rad koji bi više zadovoljavao uvjete rada nego dosad. Otvorena radna mjesta moraju biti kvalitetnija nego ikad, dobro plaćena, poštivati okoliš i ljudsko zdravlje te biti zajamčena učinkovitom socijalnom zaštitom (5). To je osobito važno za regiju MENA (Bliski istok i Sjeverna Afrika), u kojoj je nezaposlenost mladih među najvišima u svijetu te u neprestanom porastu i gdje se stoga znatan udio mladih aktivnih ljudi niti zapošljava, niti školuje, niti osposobljava. Jamčenje sigurnosti minimalnog dohotka zaposlenima u neformalnom sektoru ključno je za socijalnu i političku stabilnost te prevenciju sukoba jer smanjuje radikalizam i ekstremizam te tako doprinosi političkoj stabilnosti i sigurnosti (6). Obrazovanje i stalno usavršavanje, jednakost, sudjelovanje mladih i žena na tržištu rada, težnja građana za poštovanjem, pravo izražavanja, pristojne plaće, sigurnosni uvjeti, očuvanje okoliša i javnog zdravlja, obrazovanje djece te međugeneracijska solidarnost zajedničke su težnje obiju strana Mediterana. Ove težnje vlade moraju zajamčiti bez nadnacionalne arbitraže koja bi štitila samo pojedinačne interese te moraju dati iznimnu važnost međunarodnoj trgovini za financiranje općih ciljeva (7). |
| --- | --- |

5.1.

Kako bi doprinos privatnog sektora trgovačkim partnerstvima industrijskog razvoja bio produktivan i učinkovit, mora biti popraćen planom za dostojanstven rad koji bi više zadovoljavao uvjete rada nego dosad. Otvorena radna mjesta moraju biti kvalitetnija nego ikad, dobro plaćena, poštivati okoliš i ljudsko zdravlje te biti zajamčena učinkovitom socijalnom zaštitom (5). To je osobito važno za regiju MENA (Bliski istok i Sjeverna Afrika), u kojoj je nezaposlenost mladih među najvišima u svijetu te u neprestanom porastu i gdje se stoga znatan udio mladih aktivnih ljudi niti zapošljava, niti školuje, niti osposobljava. Jamčenje sigurnosti minimalnog dohotka zaposlenima u neformalnom sektoru ključno je za socijalnu i političku stabilnost te prevenciju sukoba jer smanjuje radikalizam i ekstremizam te tako doprinosi političkoj stabilnosti i sigurnosti (6). Obrazovanje i stalno usavršavanje, jednakost, sudjelovanje mladih i žena na tržištu rada, težnja građana za poštovanjem, pravo izražavanja, pristojne plaće, sigurnosni uvjeti, očuvanje okoliša i javnog zdravlja, obrazovanje djece te međugeneracijska solidarnost zajedničke su težnje obiju strana Mediterana. Ove težnje vlade moraju zajamčiti bez nadnacionalne arbitraže koja bi štitila samo pojedinačne interese te moraju dati iznimnu važnost međunarodnoj trgovini za financiranje općih ciljeva (7).

6.   Načini provođenja i nadgledanje ciljeva

| 6.1. | Multilateralni pregovori pri Svjetskoj trgovinskoj organizaciji u prvi plan stavljaju trgovinu kao sredstvo provođenja održivog razvoja. Međutim, pregovori u tijeku pokazuju manjak dosljednosti između određenih ciljeva slobodne trgovine i ostvarivanja ciljeva održivog razvoja. Oni uključuju sporazume o službama koji predviđaju liberalizaciju i privatizaciju brojnih javnih službi dostupnih većini građana i potrebnih za ostvarivanje ciljeva, sporazume o ekološkim dobrima, prijenosu tehnologija i pravima industrijskog vlasništva, sporazume o novim informacijskim tehnologijama, o ekstraktivnim industrijama i eksploataciji dobara iz podzemlja te o tijelima za rješavanje sporazuma između multinacionalnih kompanija i država. Brojna su područja gdje nema povjerenja u poštene ciljeve zbog načina pregovaranja između korporacija i država. |
| --- | --- |

6.1.

Multilateralni pregovori pri Svjetskoj trgovinskoj organizaciji u prvi plan stavljaju trgovinu kao sredstvo provođenja održivog razvoja. Međutim, pregovori u tijeku pokazuju manjak dosljednosti između određenih ciljeva slobodne trgovine i ostvarivanja ciljeva održivog razvoja. Oni uključuju sporazume o službama koji predviđaju liberalizaciju i privatizaciju brojnih javnih službi dostupnih većini građana i potrebnih za ostvarivanje ciljeva, sporazume o ekološkim dobrima, prijenosu tehnologija i pravima industrijskog vlasništva, sporazume o novim informacijskim tehnologijama, o ekstraktivnim industrijama i eksploataciji dobara iz podzemlja te o tijelima za rješavanje sporazuma između multinacionalnih kompanija i država. Brojna su područja gdje nema povjerenja u poštene ciljeve zbog načina pregovaranja između korporacija i država.

| 6.2. | Trgovinska politika trebala bi zemljama u razvoju omogućiti prostor za stvaranje politika – uključujući sposobnost da se usredotoče na utjecaj na nezaposlenost, ranjive skupine, ravnopravnost spolova i održivi razvoj – a ne promicati liberalizaciju kao cilj sam po sebi. Stoga preporučujemo sveobuhvatni pregled svih trgovinskih sporazuma i ugovora o ulaganju kako bi se identificirala sva područja u kojima bi oni mogli ograničavati sposobnost zemalja u razvoju da spriječe i upravljaju krizama, reguliraju tokove kapitala, zaštite pravo na sredstva za život i pristojna radna mjesta, provedu pošteno oporezivanje, omoguće osnovne javne usluge i osiguraju održiv razvoj. |
| --- | --- |

6.2.

Trgovinska politika trebala bi zemljama u razvoju omogućiti prostor za stvaranje politika – uključujući sposobnost da se usredotoče na utjecaj na nezaposlenost, ranjive skupine, ravnopravnost spolova i održivi razvoj – a ne promicati liberalizaciju kao cilj sam po sebi. Stoga preporučujemo sveobuhvatni pregled svih trgovinskih sporazuma i ugovora o ulaganju kako bi se identificirala sva područja u kojima bi oni mogli ograničavati sposobnost zemalja u razvoju da spriječe i upravljaju krizama, reguliraju tokove kapitala, zaštite pravo na sredstva za život i pristojna radna mjesta, provedu pošteno oporezivanje, omoguće osnovne javne usluge i osiguraju održiv razvoj.

| 6.3. | Vlade bi trebale provesti obaveznu procjenu učinka na ljudska prava multilateralnih, plurilateralnih i bilateralnih trgovinskih sporazuma i pritom se osobito usredotočiti na pravo na razvoj te na specifična prava na hranu, zdravlje i sredstva za život, uzimajući u obzir učinak na marginalizirane skupine. To bi uključivalo provedbu nacrta rezolucije usvojenog na sastanku Vijeća za ljudska prava u Ženevi u lipnju 2014., koji predviđa osnivanje radne skupine za pripremu instrumenta kojim se od transnacionalnih korporacija zahtijeva poštovanje međunarodnih zakonskih obveza u pogledu ljudskih prava, |
| --- | --- |

6.3.

Vlade bi trebale provesti obaveznu procjenu učinka na ljudska prava multilateralnih, plurilateralnih i bilateralnih trgovinskih sporazuma i pritom se osobito usredotočiti na pravo na razvoj te na specifična prava na hranu, zdravlje i sredstva za život, uzimajući u obzir učinak na marginalizirane skupine. To bi uključivalo provedbu nacrta rezolucije usvojenog na sastanku Vijeća za ljudska prava u Ženevi u lipnju 2014., koji predviđa osnivanje radne skupine za pripremu instrumenta kojim se od transnacionalnih korporacija zahtijeva poštovanje međunarodnih zakonskih obveza u pogledu ljudskih prava,

| 6.4. | Tijekom utvrđenog razdoblja za koje možemo pretpostaviti da će se svijet oporavljati od krize iz 2008. godine (financijske) i od krize iz 2011. godine (demokratske), ulaganja u zapošljavanje i okoliš te u vezi s ciljevima razvoja nakon 2015. morala bi biti odbijena od izračuna javnih deficita, trebalo bi ih smatrati univerzalnim, trajnim i održivim ulaganjem od zajedničkog interesa, trebala bi uživati neoporezivo financiranje i biti nedostupna fondovima za ograničavanje rizika. |
| --- | --- |

6.4.

Tijekom utvrđenog razdoblja za koje možemo pretpostaviti da će se svijet oporavljati od krize iz 2008. godine (financijske) i od krize iz 2011. godine (demokratske), ulaganja u zapošljavanje i okoliš te u vezi s ciljevima razvoja nakon 2015. morala bi biti odbijena od izračuna javnih deficita, trebalo bi ih smatrati univerzalnim, trajnim i održivim ulaganjem od zajedničkog interesa, trebala bi uživati neoporezivo financiranje i biti nedostupna fondovima za ograničavanje rizika.

| 6.5. | Borba protiv porezne utaje i nezakonitih financijskih tokova za pranje novca proizašlog iz nezakonitih radnji, uključujući neprijavljeni posao, krijumčarenje migranata ili izvoz neprerađenog otpada trebala bi omogućiti oslobađanje dodatnih sredstava potrebnih za postizanje ciljeva održivog razvoja (8). |
| --- | --- |

6.5.

Borba protiv porezne utaje i nezakonitih financijskih tokova za pranje novca proizašlog iz nezakonitih radnji, uključujući neprijavljeni posao, krijumčarenje migranata ili izvoz neprerađenog otpada trebala bi omogućiti oslobađanje dodatnih sredstava potrebnih za postizanje ciljeva održivog razvoja (8).

| 6.6. | Naposljetku, moramo uzeti u obzir da su postojeći međunarodni pravni instrumenti također načini provedbe i da su neke konvencije, poput temeljnih konvencija o radu Međunarodne organizacije rada, konvencije Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije prema ženama, konvencije C189 o zaštiti radnika u domaćinstvu te konvencije C184 o sigurnosti i zdravlju u poljoprivredi, Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te njegovog Fakultativnog protokola, koje su samo neke od primjera – bile ratificirane i primijenjene u pravu svih država članica Mediteranske unije, bile bi najbolji nefinancijski način primjene koji bi sam po sebi osiguravao zaštitu prava osoba (de jure) koja je neophodna i potrebna za realizaciju (de facto) brojnih ciljeva održivog razvoja:
  Ciljevi održivog razvoja (9): | Cilj 1.: Iskorijeniti siromaštvo u svim njegovim oblicima i svugdje |
| --- | --- | --- |

6.6.

Naposljetku, moramo uzeti u obzir da su postojeći međunarodni pravni instrumenti također načini provedbe i da su neke konvencije, poput temeljnih konvencija o radu Međunarodne organizacije rada, konvencije Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije prema ženama, konvencije C189 o zaštiti radnika u domaćinstvu te konvencije C184 o sigurnosti i zdravlju u poljoprivredi, Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te njegovog Fakultativnog protokola, koje su samo neke od primjera – bile ratificirane i primijenjene u pravu svih država članica Mediteranske unije, bile bi najbolji nefinancijski način primjene koji bi sam po sebi osiguravao zaštitu prava osoba (de jure) koja je neophodna i potrebna za realizaciju (de facto) brojnih ciljeva održivog razvoja:

Ciljevi održivog razvoja (9):

Cilj 1.: Iskorijeniti siromaštvo u svim njegovim oblicima i svugdje

| | Cilj 2.: Iskorijeniti glad, osigurati sigurnost hrane i poboljšanu prehranu te promicati održivu poljoprivredu |
| --- | --- |

Cilj 2.: Iskorijeniti glad, osigurati sigurnost hrane i poboljšanu prehranu te promicati održivu poljoprivredu

| | Cilj 3.: Osigurati zdrav život i promicati dobrobit za sve ljude bez obzira na dobnu skupinu |
| --- | --- |

Cilj 3.: Osigurati zdrav život i promicati dobrobit za sve ljude bez obzira na dobnu skupinu

| | Cilj 4.: Osigurati uključivo i ravnopravno te kvalitetno obrazovanje i promicati mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve |
| --- | --- |

Cilj 4.: Osigurati uključivo i ravnopravno te kvalitetno obrazovanje i promicati mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve

| | Cilj 5.: Postići ravnopravnost spolova i ojačati sve žene i djevojke |
| --- | --- |

Cilj 5.: Postići ravnopravnost spolova i ojačati sve žene i djevojke

| | Cilj 6.: Osigurati dostupnost i održivo upravljanje voda i sanitarnih usluga za sve |
| --- | --- |

Cilj 6.: Osigurati dostupnost i održivo upravljanje voda i sanitarnih usluga za sve

| | Cilj 7.: Osigurati pristup cijenom pristupačnu, pouzdanu i suvremenu energiju za sve |
| --- | --- |

Cilj 7.: Osigurati pristup cijenom pristupačnu, pouzdanu i suvremenu energiju za sve

| | Cilj 8.: Promicati kontinuiran, uključiv i održiv gospodarski rast, puno i produktivno zapošljavanje i pristojna radna mjesta za sve |
| --- | --- |

Cilj 8.: Promicati kontinuiran, uključiv i održiv gospodarski rast, puno i produktivno zapošljavanje i pristojna radna mjesta za sve

| | Cilj 9.: Izgraditi otpornu infrastrukturu, promicati uključivu i održivu industrijalizaciju i poticati inovacije |
| --- | --- |

Cilj 9.: Izgraditi otpornu infrastrukturu, promicati uključivu i održivu industrijalizaciju i poticati inovacije

| | Cilj 10.: Smanjiti nejednakost unutar i između država |
| --- | --- |

Cilj 10.: Smanjiti nejednakost unutar i između država

| | Cilj 11.: Učiniti gradove i naselja uključivima, sigurnima, otpornima i održivima |
| --- | --- |

Cilj 11.: Učiniti gradove i naselja uključivima, sigurnima, otpornima i održivima

| | Cilj 12.: Osigurati održive obrasce potrošnje i proizvodnje |
| --- | --- |

Cilj 12.: Osigurati održive obrasce potrošnje i proizvodnje

| | Cilj 13.: Poduzeti hitne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka (10) |
| --- | --- |

Cilj 13.: Poduzeti hitne mjere za borbu protiv klimatskih promjena i njihovih učinaka (10)

| | Cilj 14.: Očuvati i na održiv način koristiti oceane, mora i morske resurse za održiv razvoj |
| --- | --- |

Cilj 14.: Očuvati i na održiv način koristiti oceane, mora i morske resurse za održiv razvoj

| | Cilj 15.: Zaštititi, obnoviti i promicati održivo korištenje kopnenih ekosustava, održivo upravljati šumama, boriti se protiv dezertifikacije te zaustaviti i degradaciju tla i gubitak bioraznolikosti |
| --- | --- |

Cilj 15.: Zaštititi, obnoviti i promicati održivo korištenje kopnenih ekosustava, održivo upravljati šumama, boriti se protiv dezertifikacije te zaustaviti i degradaciju tla i gubitak bioraznolikosti

| | Cilj 16.: Promicati miroljubiva i uključiva društva za održiv razvoj, pružiti pristup pravdi za sve i izgraditi učinkovite, odgovorne i uključive institucije na svim razinama |
| --- | --- |

Cilj 16.: Promicati miroljubiva i uključiva društva za održiv razvoj, pružiti pristup pravdi za sve i izgraditi učinkovite, odgovorne i uključive institucije na svim razinama

| | Cilj 17.: Ojačati načine provedbe globalnog partnerstva za održiv razvoj i obnoviti ga |
| --- | --- |

Cilj 17.: Ojačati načine provedbe globalnog partnerstva za održiv razvoj i obnoviti ga

| 6.7. | Dana 28. svibnja 2015. Odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor, zajedno s Europskom komisijom organizirali su Forum civilnog društva euromediteranske regije na kojem su govorili povjerenik Johannes Hahn i potpredsjednica Komisije Federica Mogherini, kao i predsjednik Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

6.7.

Dana 28. svibnja 2015. Odbor regija i Europski gospodarski i socijalni odbor, zajedno s Europskom komisijom organizirali su Forum civilnog društva euromediteranske regije na kojem su govorili povjerenik Johannes Hahn i potpredsjednica Komisije Federica Mogherini, kao i predsjednik Europskog parlamenta.

| 6.8. | Na tom forumu za raspravu o novim smjernicama EU-a za politiku susjedstva, povjerenik Hahn istaknuo je različita sredstva koja su bila izravno namijenjena humanitarnoj krizi u Siriji i susjednim državama – 52 milijuna eura u okviru Instrumenta za civilno društvo politike za susjedstvo – i govorio o obavljenom poslu, kojem treba pridodati i 40 milijuna eura sredstava namijenjenih u okviru regionalnog fonda zaklade EU-a. |
| --- | --- |

6.8.

Na tom forumu za raspravu o novim smjernicama EU-a za politiku susjedstva, povjerenik Hahn istaknuo je različita sredstva koja su bila izravno namijenjena humanitarnoj krizi u Siriji i susjednim državama – 52 milijuna eura u okviru Instrumenta za civilno društvo politike za susjedstvo – i govorio o obavljenom poslu, kojem treba pridodati i 40 milijuna eura sredstava namijenjenih u okviru regionalnog fonda zaklade EU-a.

| 6.9. | Naposljetku, potrebno je spomenuti Europski migracijski program, koji je Europska komisija objavila dva tjedna nakon sastanka na vrhu šefova država i u okviru kojeg je predstavljen opipljiv plan za raspodjelu tereta mjera čiji je cilj preseljenje i zbrinjavanje izbjeglica u skladu s člankom 78. stavkom 3. UFEU-a (11). |
| --- | --- |

6.9.

Naposljetku, potrebno je spomenuti Europski migracijski program, koji je Europska komisija objavila dva tjedna nakon sastanka na vrhu šefova država i u okviru kojeg je predstavljen opipljiv plan za raspodjelu tereta mjera čiji je cilj preseljenje i zbrinjavanje izbjeglica u skladu s člankom 78. stavkom 3. UFEU-a (11).

Bruxelles, 1. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Povjerenik Neven Mimica, 508. plenarno zasjedanje EGSO-a, 28. svibnja 2015.

1

(2)  http://www.etf.europa.eu/web.nsf/pages/home

2

(3)  http://eeas.europa.eu/statements-eeas/2015/150528_01_en.htm

3

(4)  http://www.preventionweb.net – Euro-Mediterranean Partnership Program (PPRD South), veljača 2013.

4

(5)  Vidjeti Mišljenje ESGO-a o socijalnoj zaštiti u politici razvoja Europske unije. SL C 161, 6.6.2013., str. 82.

5

(6)  Ciljevi u euromediteranskoj regiji za razdoblje nakon 2015., savjetovanje EGSO-a od 22. svibnja 2015., Solidarno viđenje razdoblja nakon 2015.

6

(7)  Mišljenje EGSO-a REX/441 (vidjeti str. 49. ovog Službenog lista).

7

(8)  Najmanje 1  000 milijardi dolara, prema podacima Svjetske banke, MMF-a, transparency.org itd.

8

(9)  Kako je navedeno u prethodnom nacrtu zaključnog dokumenta sa sastanka na vrhu UN-a o usvajanju razvojnog programa za razdoblje nakon 2015. godine, iz siječnja 2015.

9

(10)  Imajući u vidu da je Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime glavni međunarodni međuvladin forum za pregovaranje o globalnim odgovorima na klimatske promjene

10

(11)  http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-is-new/news/news/2015/20150527_02_en.htm

11

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/49

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Financiranje razvoja – položaj civilnog društva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2015/C 383/08)

| Izvjestitelj: | Ivan VOLEŠ |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Ivan VOLEŠ

Dana 18. veljače 2015. Europski gospodarski i socijalni odbor, sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi:

„Financiranje razvoja – položaj civilnog društva”.

Stručna skupina za vanjske odnose, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 11. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 2. srpnja 2015.), sa 142 glasova za, 0 protiv i 3 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO poziva na to da se novom razvojnom planu dâ globalna dimenzija i da ga se usmjeri na poboljšanje kvalitete života. Taj se plan mora temeljiti na poštovanju ljudskih prava, prevenciji i mirnom rješavanju sukoba, dobrom upravljanju, smanjivanju socijalnih razlika, jačanju uloge žena i sudjelovanju svih onih koji se osjećaju odgovornima za razvoj svijeta i njegovo očuvanje za buduće naraštaje. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO poziva na to da se novom razvojnom planu dâ globalna dimenzija i da ga se usmjeri na poboljšanje kvalitete života. Taj se plan mora temeljiti na poštovanju ljudskih prava, prevenciji i mirnom rješavanju sukoba, dobrom upravljanju, smanjivanju socijalnih razlika, jačanju uloge žena i sudjelovanju svih onih koji se osjećaju odgovornima za razvoj svijeta i njegovo očuvanje za buduće naraštaje.

| 1.2. | EGSO podržava usvajanje predloženih ciljeva održivog razvoja te traži da se sva dostupna financijska sredstva mobiliziraju i upotrijebe na transparentan i učinkovit način u svrhu ravnomjerne integracije gospodarske, socijalne i ekološke dimenzije održivog razvoja. Moramo spriječiti rasipanje novca na oružane sukobe, nezakoniti prijenos novca i njegovo otjecanje u sivu ekonomiju. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO podržava usvajanje predloženih ciljeva održivog razvoja te traži da se sva dostupna financijska sredstva mobiliziraju i upotrijebe na transparentan i učinkovit način u svrhu ravnomjerne integracije gospodarske, socijalne i ekološke dimenzije održivog razvoja. Moramo spriječiti rasipanje novca na oružane sukobe, nezakoniti prijenos novca i njegovo otjecanje u sivu ekonomiju.

| 1.3. | EGSO traži da se podrška socijalnom dijalogu uvrsti među prioritete razvoja, s obzirom da je riječ o značajnom instrumentu za ravnopravno uvažavanje interesa socijalnih partnera i održavanje socijalnog mira, neophodnog za postizanje ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO traži da se podrška socijalnom dijalogu uvrsti među prioritete razvoja, s obzirom da je riječ o značajnom instrumentu za ravnopravno uvažavanje interesa socijalnih partnera i održavanje socijalnog mira, neophodnog za postizanje ciljeva održivog razvoja.

| 1.4. | Službena razvojna pomoć (eng. official development assistance, ODA) treba biti usmjerena na najslabije razvijene i ugrožene zemlje. EU bi trebao potvrditi da se obavezuje osigurati ukupnu službenu razvojnu pomoć u iznosu od 0,7 % BNP-a, a 0,15 – 0,20 % BNP-a kao pomoć najslabije razvijenim zemljama. Ta obaveza mora biti povezana sa zahtjevom za ispravnu i učinkovitu upotrebu svih sredstava namijenjenih financiranju razvojne pomoći, u skladu s načelima usvojenim u Monterreyu, Dohi i Busanu. |
| --- | --- |

1.4.

Službena razvojna pomoć (eng. official development assistance, ODA) treba biti usmjerena na najslabije razvijene i ugrožene zemlje. EU bi trebao potvrditi da se obavezuje osigurati ukupnu službenu razvojnu pomoć u iznosu od 0,7 % BNP-a, a 0,15 – 0,20 % BNP-a kao pomoć najslabije razvijenim zemljama. Ta obaveza mora biti povezana sa zahtjevom za ispravnu i učinkovitu upotrebu svih sredstava namijenjenih financiranju razvojne pomoći, u skladu s načelima usvojenim u Monterreyu, Dohi i Busanu.

| 1.5. | Službena razvojna pomoć ne bi se smjela ocjenjivati samo na temelju iznosa, već i s obzirom na kvalitetu i doprinos ostvarenju ciljeva održivog razvoja. Stoga je potrebno uspostaviti nove pokazatelje za ocjenjivanje njezine učinkovitosti. |
| --- | --- |

1.5.

Službena razvojna pomoć ne bi se smjela ocjenjivati samo na temelju iznosa, već i s obzirom na kvalitetu i doprinos ostvarenju ciljeva održivog razvoja. Stoga je potrebno uspostaviti nove pokazatelje za ocjenjivanje njezine učinkovitosti.

| 1.6. | Kako bi proračunska potpora zemljama u razvoju bila učinkovitija, EGSO preporučuje da se iskoristiti iskustvo provedbe kohezijske politike EU-a i njezinih instrumenata, poput strukturnih i kohezijskih fondova, da bi se financijska sredstva namijenjena razvoju ciljano usmjerila na ostvarenje ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.6.

Kako bi proračunska potpora zemljama u razvoju bila učinkovitija, EGSO preporučuje da se iskoristiti iskustvo provedbe kohezijske politike EU-a i njezinih instrumenata, poput strukturnih i kohezijskih fondova, da bi se financijska sredstva namijenjena razvoju ciljano usmjerila na ostvarenje ciljeva održivog razvoja.

| 1.7. | Kako bi se bolje iskoristili nacionalni resursi – kako javni tako i privatni – koji će biti sve važniji, nužno je provesti radikalnu fiskalnu reformu, uspostaviti dobro porezno upravljanje i integrirati neformalni sektor u formalno gospodarstvo te se odlučno boriti protiv korupcije i za njezino sprečavanje. Zaključivanje međunarodnog sporazuma o borbi protiv utaje poreza, poreznih oaza i nezakonitih financijskih tokova, kao i bolja suradnja s OECD-om i UN-ovim Odborom stručnjaka za međunarodnu suradnju u poreznim pitanjima, doprinijeli bi tom cilju. |
| --- | --- |

1.7.

Kako bi se bolje iskoristili nacionalni resursi – kako javni tako i privatni – koji će biti sve važniji, nužno je provesti radikalnu fiskalnu reformu, uspostaviti dobro porezno upravljanje i integrirati neformalni sektor u formalno gospodarstvo te se odlučno boriti protiv korupcije i za njezino sprečavanje. Zaključivanje međunarodnog sporazuma o borbi protiv utaje poreza, poreznih oaza i nezakonitih financijskih tokova, kao i bolja suradnja s OECD-om i UN-ovim Odborom stručnjaka za međunarodnu suradnju u poreznim pitanjima, doprinijeli bi tom cilju.

| 1.8. | EGSO podržava uključivanje privatnog sektora u provedbu projekata koji su djelomično ili u cijelosti komercijalno neodrživi, putem javno-privatnih partnerstava i kombiniranim financiranjem projekata javno-privatnog partnerstva (eng. blending). Uspjeh njihove realizacije temelji se na ex ante procjeni njihove održivosti, poštovanja načela transparentnosti, uključujući u pogledu izvješćivanja, zajedničke odgovornosti i preuzetih obveza. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO podržava uključivanje privatnog sektora u provedbu projekata koji su djelomično ili u cijelosti komercijalno neodrživi, putem javno-privatnih partnerstava i kombiniranim financiranjem projekata javno-privatnog partnerstva (eng. blending). Uspjeh njihove realizacije temelji se na ex ante procjeni njihove održivosti, poštovanja načela transparentnosti, uključujući u pogledu izvješćivanja, zajedničke odgovornosti i preuzetih obveza.

| 1.9. | EGSO prepoznaje potencijalni doprinos izravnih stranih ulaganja razvoju, pod uvjetom da su usmjerena na ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Prihode od izravnih stranih ulaganja trebalo bi prije svega ponovno uložiti u zemlje u razvoju u kojima su bili ostvareni. Zemlje korisnice trebale bi imati jasnu strategiju ulaganja. Države koje su novi ulagači – poput Kine, Brazila i Indije – trebale bi u okviru svojih ulaganja u zemlje u razvoju u obzir uzeti načela održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO prepoznaje potencijalni doprinos izravnih stranih ulaganja razvoju, pod uvjetom da su usmjerena na ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Prihode od izravnih stranih ulaganja trebalo bi prije svega ponovno uložiti u zemlje u razvoju u kojima su bili ostvareni. Zemlje korisnice trebale bi imati jasnu strategiju ulaganja. Države koje su novi ulagači – poput Kine, Brazila i Indije – trebale bi u okviru svojih ulaganja u zemlje u razvoju u obzir uzeti načela održivog razvoja.

| 1.10. | EGSO podržava inovativne dopunske izvore financiranja razvoja, kao što su skupno financiranje, aktivnosti međunarodnih dobrotvornih fondova te prijenos ušteđevine iseljenika u matične države. Odbor pozdravlja prijedloge za nove izvore financiranja koje je iznijela Vodeća skupina za inovativno financiranje razvoja. Oni bi mogli postati značajan resurs, pod uvjetom da se primjenjuju na svjetskoj razini i da prekomjerno ne ograniče sektor na koji se primjenjuju. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO podržava inovativne dopunske izvore financiranja razvoja, kao što su skupno financiranje, aktivnosti međunarodnih dobrotvornih fondova te prijenos ušteđevine iseljenika u matične države. Odbor pozdravlja prijedloge za nove izvore financiranja koje je iznijela Vodeća skupina za inovativno financiranje razvoja. Oni bi mogli postati značajan resurs, pod uvjetom da se primjenjuju na svjetskoj razini i da prekomjerno ne ograniče sektor na koji se primjenjuju.

| 1.11. | Civilno društvo, koje okuplja i socijalne partnere i nevladine organizacije, treba na znatno učinkovitiji i strukturiraniji način uključiti u osmišljavanje razvojnih programa, praćenje njihove realizacije i ocjenu njihovih rezultata i njihovog učinka. Stoga je potrebno, kako u zemljama u razvoju tako i u razvijenim zemljama, uspostaviti i sustavno unapređivati sustav nadzora postupaka razvojne pomoći i u njega uključiti odgovarajuće organizacije civilnog društva. U tom kontekstu EGSO stavlja na raspolaganje svoje opsežno iskustvo suradnje s partnerima u državama AKP-a, Latinske Amerike, Azije, Istočnog partnerstva, euromediteranske regije i drugim državama. |
| --- | --- |

1.11.

Civilno društvo, koje okuplja i socijalne partnere i nevladine organizacije, treba na znatno učinkovitiji i strukturiraniji način uključiti u osmišljavanje razvojnih programa, praćenje njihove realizacije i ocjenu njihovih rezultata i njihovog učinka. Stoga je potrebno, kako u zemljama u razvoju tako i u razvijenim zemljama, uspostaviti i sustavno unapređivati sustav nadzora postupaka razvojne pomoći i u njega uključiti odgovarajuće organizacije civilnog društva. U tom kontekstu EGSO stavlja na raspolaganje svoje opsežno iskustvo suradnje s partnerima u državama AKP-a, Latinske Amerike, Azije, Istočnog partnerstva, euromediteranske regije i drugim državama.

| 1.12. | Kako bi civilno društvo moglo obavljati taj zadatak, potrebno mu je pružiti podršku putem programa jačanja kapaciteta institucija civilnog društva u državama partnerima. |
| --- | --- |

1.12.

Kako bi civilno društvo moglo obavljati taj zadatak, potrebno mu je pružiti podršku putem programa jačanja kapaciteta institucija civilnog društva u državama partnerima.

2.   Ključna stajališta EGSO-a o razvojnom planu za razdoblje nakon 2015. godine

| 2.1. | Godina 2015. ključna je za definiranje novog pristupa razvoju na svjetskom planu. Glavna misija Milenijskih razvojnih ciljeva – smanjenje siromaštva – ostvarena je samo djelomično. Novi ciljevi održivog razvoja (1) trebali bi donijeti radikalne promjene na koje EGSO već dugo poziva. Odbor je zadovoljan što su neke njegove preporuke uključene u ciljeve održivog razvoja. |
| --- | --- |

2.1.

Godina 2015. ključna je za definiranje novog pristupa razvoju na svjetskom planu. Glavna misija Milenijskih razvojnih ciljeva – smanjenje siromaštva – ostvarena je samo djelomično. Novi ciljevi održivog razvoja (1) trebali bi donijeti radikalne promjene na koje EGSO već dugo poziva. Odbor je zadovoljan što su neke njegove preporuke uključene u ciljeve održivog razvoja.

| 2.2. | EGSO je u svojim nedavnim mišljenjima zatražio da novi razvojni ciljevi postanu dio održivog razvoja na svjetskoj razini (2). Istaknuo je nezamjenjivu ulogu civilnog društva u razvojnoj politici (3) i ukazao na nužnost uključivanja socijalne zaštite u razvojnu politiku EU-a (4). Odbor je također iznio niz prijedloga za sudjelovanje privatnog sektora u razvoju nakon 2015. godine (5), uključivanje ciljeva održivog razvoja i uloge civilnog društva u sporazume EU-a o ulaganjima (6), doprinos trgovine rastu i razvoju (7) i ciljeve za razdoblje nakon 2015. godine u euromediteranskoj regiji (8). Na izvanrednom zajedničkom sastanku održanom 20. listopada 2014., stručna skupina REX i Promatračka skupina EGSO-a za održivi razvoj usvojile su prijedloge za plan održivog razvoja nakon 2015. godine koji će se iznijeti u budućim pregovorima o ciljevima održivog razvoja i njihovom financiranju. |
| --- | --- |

2.2.

EGSO je u svojim nedavnim mišljenjima zatražio da novi razvojni ciljevi postanu dio održivog razvoja na svjetskoj razini (2). Istaknuo je nezamjenjivu ulogu civilnog društva u razvojnoj politici (3) i ukazao na nužnost uključivanja socijalne zaštite u razvojnu politiku EU-a (4). Odbor je također iznio niz prijedloga za sudjelovanje privatnog sektora u razvoju nakon 2015. godine (5), uključivanje ciljeva održivog razvoja i uloge civilnog društva u sporazume EU-a o ulaganjima (6), doprinos trgovine rastu i razvoju (7) i ciljeve za razdoblje nakon 2015. godine u euromediteranskoj regiji (8). Na izvanrednom zajedničkom sastanku održanom 20. listopada 2014., stručna skupina REX i Promatračka skupina EGSO-a za održivi razvoj usvojile su prijedloge za plan održivog razvoja nakon 2015. godine koji će se iznijeti u budućim pregovorima o ciljevima održivog razvoja i njihovom financiranju.

| 2.3. | Socijalni dijalog mora postati važan element razvojnog plana za razdoblje nakon 2015., s obzirom na to da je riječ o instrumentu koji omogućuje reguliranje odnosa između poslodavaca i radnika kao i održavanje, zahvaljujući ravnomjernom uvažavanju interesa socijalnih partnera u okviru socijalnih ugovora, socijalnog mira neophodnog za uspjeh kontinuiranog razvoja određenog društva. |
| --- | --- |

2.3.

Socijalni dijalog mora postati važan element razvojnog plana za razdoblje nakon 2015., s obzirom na to da je riječ o instrumentu koji omogućuje reguliranje odnosa između poslodavaca i radnika kao i održavanje, zahvaljujući ravnomjernom uvažavanju interesa socijalnih partnera u okviru socijalnih ugovora, socijalnog mira neophodnog za uspjeh kontinuiranog razvoja određenog društva.

| 2.4. | EGSO inzistira na tome da je potrebna dosljednost između ciljeva slobodne trgovine i ciljeva održivog razvoja u pregovorima koji se vode u okviru WTO-a ili koje EU trenutno vodi o uslugama, ekološkim dobrima, kao i u okviru provedbe postojećih sporazuma WTO-a. |
| --- | --- |

2.4.

EGSO inzistira na tome da je potrebna dosljednost između ciljeva slobodne trgovine i ciljeva održivog razvoja u pregovorima koji se vode u okviru WTO-a ili koje EU trenutno vodi o uslugama, ekološkim dobrima, kao i u okviru provedbe postojećih sporazuma WTO-a.

| 2.5. | Svi sporazumi o trgovini i ulaganju trebali bi biti u skladu s kriterijima održivog razvoja, uključujući njihove učinke na zapošljavanje, ugrožene skupine i rodna jednakost. Tim sporazumima ne bi se smjelo sprečavati zemlje u razvoju da upravljaju krizama, reguliraju protok kapitala, provode pravedno oporezivanje i pružaju osnovne javne usluge. EU bi trebao provesti potpunu procjenu učinka održivosti, posebice sporazuma o ekonomskom partnerstvu te se pritom osobito usredotočiti na pravo na razvoj te na specifična prava na hranu, zdravlje i pristojnu plaću, uzimajući u obzir učinak na ugrožene skupine. |
| --- | --- |

2.5.

Svi sporazumi o trgovini i ulaganju trebali bi biti u skladu s kriterijima održivog razvoja, uključujući njihove učinke na zapošljavanje, ugrožene skupine i rodna jednakost. Tim sporazumima ne bi se smjelo sprečavati zemlje u razvoju da upravljaju krizama, reguliraju protok kapitala, provode pravedno oporezivanje i pružaju osnovne javne usluge. EU bi trebao provesti potpunu procjenu učinka održivosti, posebice sporazuma o ekonomskom partnerstvu te se pritom osobito usredotočiti na pravo na razvoj te na specifična prava na hranu, zdravlje i pristojnu plaću, uzimajući u obzir učinak na ugrožene skupine.

| 2.6. | Svjetski konsenzus o održivom razvoju mora poštovati temeljna ljudska prava te biti usmjeren na sprečavanje sukoba i jačanje mira, uklanjanje društvenih nejednakosti, dobro upravljanje, podržavanje demokratskih lokalnih zajednica, jačanje uloge žena i uključivanje privatnog sektora u razvoj. Da bi se to postiglo, članice UN-a trebaju usvojiti, promicati i ratificirati međunarodne pravne instrumente, konvencije, sporazume i propise (9). Smatramo da je Komunikacija Europske komisije naslovljena „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (10). prikladan temelj za buduće pregovore te pozivamo EU da u tim pregovorima preuzme vodeću ulogu. |
| --- | --- |

2.6.

Svjetski konsenzus o održivom razvoju mora poštovati temeljna ljudska prava te biti usmjeren na sprečavanje sukoba i jačanje mira, uklanjanje društvenih nejednakosti, dobro upravljanje, podržavanje demokratskih lokalnih zajednica, jačanje uloge žena i uključivanje privatnog sektora u razvoj. Da bi se to postiglo, članice UN-a trebaju usvojiti, promicati i ratificirati međunarodne pravne instrumente, konvencije, sporazume i propise (9). Smatramo da je Komunikacija Europske komisije naslovljena „Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015.” (10). prikladan temelj za buduće pregovore te pozivamo EU da u tim pregovorima preuzme vodeću ulogu.

3.   Opće napomene Odbora

| 3.1. | EGSO naglašava da je na području održivog razvoja potreban globalan pristup. Svaka je država prvenstveno sama odgovorna za vlastiti razvoj, a međunarodna zajednica treba uspostaviti pogodno okruženje koje pospješuje održiv razvoj svih zemalja i koje obuhvaća poštovanje svjetskih javnih dobara, očuvanje prirodnih resursa, stabilna financijska tržišta, otvorenu međunarodnu trgovinu, regulirane migracije i ciljanu podršku tehnološkom razvoju u svrhu održivog razvoja. |
| --- | --- |

3.1.

EGSO naglašava da je na području održivog razvoja potreban globalan pristup. Svaka je država prvenstveno sama odgovorna za vlastiti razvoj, a međunarodna zajednica treba uspostaviti pogodno okruženje koje pospješuje održiv razvoj svih zemalja i koje obuhvaća poštovanje svjetskih javnih dobara, očuvanje prirodnih resursa, stabilna financijska tržišta, otvorenu međunarodnu trgovinu, regulirane migracije i ciljanu podršku tehnološkom razvoju u svrhu održivog razvoja.

| 3.2. | Mobilizacija svih raspoloživih financijskih sredstava preduvjet je za ostvarenje ciljeva održivog razvoja. Prema procjenama UNCTAD-a, zemljama u razvoju su za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja u razdoblju 2015. – 2030. godišnje potrebna ulaganja u iznosu od 3,9 bilijuna dolara (USD), od čega 2,5 bilijuna nije financirano (11). |
| --- | --- |

3.2.

Mobilizacija svih raspoloživih financijskih sredstava preduvjet je za ostvarenje ciljeva održivog razvoja. Prema procjenama UNCTAD-a, zemljama u razvoju su za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja u razdoblju 2015. – 2030. godišnje potrebna ulaganja u iznosu od 3,9 bilijuna dolara (USD), od čega 2,5 bilijuna nije financirano (11).

| 3.3. | EGSO se slaže da u svijetu postoji dovoljno raspoloživih izvora financiranja. Osim službenih sredstava (12) postoje i skriveni izvori, poput financiranja ratova i oružanih sukoba u svijetu. Izbjegavanje poreza, siva ekonomija i nezakoniti financijski transferi također ograničavaju raspoloživost sredstava te se protiv njih treba sustavno boriti. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO se slaže da u svijetu postoji dovoljno raspoloživih izvora financiranja. Osim službenih sredstava (12) postoje i skriveni izvori, poput financiranja ratova i oružanih sukoba u svijetu. Izbjegavanje poreza, siva ekonomija i nezakoniti financijski transferi također ograničavaju raspoloživost sredstava te se protiv njih treba sustavno boriti.

| 3.4. | Pronalaženje i mobilizaciju sredstava nije moguće odvojiti od obaveze da se ona na odgovarajući način upotrijebe. I dalje se treba oslanjati na načela uspješnosti i učinkovitosti razvojne pomoći usvojena u Monterreyu, Dohi i Busanu te se odlučno boriti protiv rastrošne i nerazumne upotrebe svih oblika sredstava namijenjenih razvoju, bilo financijskih ili nefinancijskih. |
| --- | --- |

3.4.

Pronalaženje i mobilizaciju sredstava nije moguće odvojiti od obaveze da se ona na odgovarajući način upotrijebe. I dalje se treba oslanjati na načela uspješnosti i učinkovitosti razvojne pomoći usvojena u Monterreyu, Dohi i Busanu te se odlučno boriti protiv rastrošne i nerazumne upotrebe svih oblika sredstava namijenjenih razvoju, bilo financijskih ili nefinancijskih.

| 3.5. | Razvojnu pomoć ne bi trebalo ocjenjivati samo na temelju njezinog iznosa, već bi trebalo ocjenjivati i njezinu kvalitetu i njezin doprinos ostvarenju ciljeva održivog razvoja i poboljšanju kvalitete života. Stoga je potrebno definirati nove pokazatelje koji sadrže kriterije za procjenu te podržati statističke agencije zemalja u razvoju, između ostalog putem prijenosa znanja i uzajamne razmjene informacija. |
| --- | --- |

3.5.

Razvojnu pomoć ne bi trebalo ocjenjivati samo na temelju njezinog iznosa, već bi trebalo ocjenjivati i njezinu kvalitetu i njezin doprinos ostvarenju ciljeva održivog razvoja i poboljšanju kvalitete života. Stoga je potrebno definirati nove pokazatelje koji sadrže kriterije za procjenu te podržati statističke agencije zemalja u razvoju, između ostalog putem prijenosa znanja i uzajamne razmjene informacija.

| 3.6. | Uključivanje šire lepeze organizacija civilnog društva u izradu nacionalnih razvojnih ciljeva i planova doprinijelo bi pomirenju interesa privatnog sektora i javnih ciljeva. Promicanje načela transparentnosti, dostupnosti javnih natječaja, učinkovitosti i racionalnosti uloženih sredstava i odgovornosti državnih službenika za provedbu usvojene razvojne strategije u zajedničkom je interesu tih sektora. |
| --- | --- |

3.6.

Uključivanje šire lepeze organizacija civilnog društva u izradu nacionalnih razvojnih ciljeva i planova doprinijelo bi pomirenju interesa privatnog sektora i javnih ciljeva. Promicanje načela transparentnosti, dostupnosti javnih natječaja, učinkovitosti i racionalnosti uloženih sredstava i odgovornosti državnih službenika za provedbu usvojene razvojne strategije u zajedničkom je interesu tih sektora.

| 3.7. | Kako bi mogao izvršavati svoju zadaću na području razvoja, privatnom je sektoru potrebno povoljno poslovno okruženje koje obuhvaća općepriznata demokratska načela vladavine prava te pospješuje osnivanje i razvoj poduzeća, smanjuje birokraciju, jača transparentnost, sprečava korupciju i potiče ulaganja. Neophodno je da privatni sektor prihvaća međunarodno priznata načela u pogledu društvene odgovornosti poduzeća, poštuje temeljna gospodarska i socijalna prava i zahtjeve održivog razvoja te da stvara nova radna mjesta u skladu s Programom za dostojanstven rad Međunarodne organizacije rada (ILO). |
| --- | --- |

3.7.

Kako bi mogao izvršavati svoju zadaću na području razvoja, privatnom je sektoru potrebno povoljno poslovno okruženje koje obuhvaća općepriznata demokratska načela vladavine prava te pospješuje osnivanje i razvoj poduzeća, smanjuje birokraciju, jača transparentnost, sprečava korupciju i potiče ulaganja. Neophodno je da privatni sektor prihvaća međunarodno priznata načela u pogledu društvene odgovornosti poduzeća, poštuje temeljna gospodarska i socijalna prava i zahtjeve održivog razvoja te da stvara nova radna mjesta u skladu s Programom za dostojanstven rad Međunarodne organizacije rada (ILO).

| 3.8. | EGSO poziva na još veće usklađivanje i dosljednost svih politika EU-a koje se tiču održivog razvoja (13), kako bi se izbjeglo eventualno udvostručavanje, preklapanje, rascjepkanost, pa čak i proturječni pristupi te da bi se produbilo sustavno usklađivanje bilateralne razvojne pomoći koju države članice pružaju kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja. |
| --- | --- |

3.8.

EGSO poziva na još veće usklađivanje i dosljednost svih politika EU-a koje se tiču održivog razvoja (13), kako bi se izbjeglo eventualno udvostručavanje, preklapanje, rascjepkanost, pa čak i proturječni pristupi te da bi se produbilo sustavno usklađivanje bilateralne razvojne pomoći koju države članice pružaju kako bi se ostvarili ciljevi održivog razvoja.

| 4. | Napomene EGSO-a |
| --- | --- |

4.

4.1.   
  Službena razvojna pomoć

| 4.1.1. | Iako službena razvojna pomoć ne može zadovoljiti sve potrebe za tom vrstom potpora, ona je i dalje neophodna stanovnicima manje razvijenih zemalja i zemalja pogođenih oružanim sukobom, onima kojima prijete prirodne katastrofe ili epidemije, te onima koji žive na izoliranim otocima i u zemljama koje nemaju pristup moru. |
| --- | --- |

4.1.1.

Iako službena razvojna pomoć ne može zadovoljiti sve potrebe za tom vrstom potpora, ona je i dalje neophodna stanovnicima manje razvijenih zemalja i zemalja pogođenih oružanim sukobom, onima kojima prijete prirodne katastrofe ili epidemije, te onima koji žive na izoliranim otocima i u zemljama koje nemaju pristup moru.

| 4.1.2. | Sredstva službene razvojne pomoći treba prvenstveno upotrijebiti kako bi se iskorijenilo siromaštvo u siromašnim i ugroženim zemljama. EGSO ukazuje na porast siromaštva u državama sa srednje visokim dohotkom, uslijed neravnopravne podjele bogatstva. Treba iskoristiti učinak poluge službene razvojne pomoći kako bi se svi izvori pomoći, uključujući privatna ulaganja, upotrijebili za iskorjenjivanje siromaštva. |
| --- | --- |

4.1.2.

Sredstva službene razvojne pomoći treba prvenstveno upotrijebiti kako bi se iskorijenilo siromaštvo u siromašnim i ugroženim zemljama. EGSO ukazuje na porast siromaštva u državama sa srednje visokim dohotkom, uslijed neravnopravne podjele bogatstva. Treba iskoristiti učinak poluge službene razvojne pomoći kako bi se svi izvori pomoći, uključujući privatna ulaganja, upotrijebili za iskorjenjivanje siromaštva.

| 4.1.3. | EGSO poziva Komisiju i Vijeće da usvoje zajedničko i jasno stajalište EU-a u pogledu službene razvojne pomoći, u svjetlu pregovora na konferenciji u Adis Abebi. EU bi trebao potvrditi da se obavezuje osigurati ukupnu službenu razvojnu pomoć u iznosu od 0,7 % BNP-a, a 0,15 – 0,20 % BNP-a kao pomoć za najslabije razvijene zemlje. EGSO upozorava na činjenicu da će za mjere namijenjene borbi protiv klimatskih promjena, a koje će biti predmet pregovora na konferenciji u Parizu u prosincu 2015., biti potrebna dodatna sredstva. |
| --- | --- |

4.1.3.

EGSO poziva Komisiju i Vijeće da usvoje zajedničko i jasno stajalište EU-a u pogledu službene razvojne pomoći, u svjetlu pregovora na konferenciji u Adis Abebi. EU bi trebao potvrditi da se obavezuje osigurati ukupnu službenu razvojnu pomoć u iznosu od 0,7 % BNP-a, a 0,15 – 0,20 % BNP-a kao pomoć za najslabije razvijene zemlje. EGSO upozorava na činjenicu da će za mjere namijenjene borbi protiv klimatskih promjena, a koje će biti predmet pregovora na konferenciji u Parizu u prosincu 2015., biti potrebna dodatna sredstva.

| 4.1.4. | Statistike u pogledu opsega službene razvojne pomoći same po sebi ne odražavaju ni kvalitetu ni rezultate odobrene pomoći, niti njezine stvarne učinke na razvoj zemalja korisnica. EGSO odobrava prijedlog Odbora za razvojnu pomoć OECD-a da se, osim službene razvojne pomoći, prate i potpore i podrška koje su za održiv razvoj dodijeljene izvan okvira službene razvojne pomoći (14). Nefinancijska pomoć često na razvoj određene zemlje ima znatno veći učinak nego financijska pomoć (na primjer, obrazovanje, razmjena iskustava, prijenos tehnologije i znanja, znanstvena i tehnološka suradnja). |
| --- | --- |

4.1.4.

Statistike u pogledu opsega službene razvojne pomoći same po sebi ne odražavaju ni kvalitetu ni rezultate odobrene pomoći, niti njezine stvarne učinke na razvoj zemalja korisnica. EGSO odobrava prijedlog Odbora za razvojnu pomoć OECD-a da se, osim službene razvojne pomoći, prate i potpore i podrška koje su za održiv razvoj dodijeljene izvan okvira službene razvojne pomoći (14). Nefinancijska pomoć često na razvoj određene zemlje ima znatno veći učinak nego financijska pomoć (na primjer, obrazovanje, razmjena iskustava, prijenos tehnologije i znanja, znanstvena i tehnološka suradnja).

| 4.1.5. | Proračunska potpora zemljama u razvoju trebala bi uvijek imati točno određena proračunska sredstva, a donatori i korisnici trebali bi preuzeti zajedničku odgovornost i osigurati učinkovitu upotrebu tog oblika potpore za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja u skladu s međunarodno priznatim pravilima financijskog upravljanja i nadzora, uključujući snažne uvjetne odredbe i mjere za sprečavanje korupcije i borbu protiv nje. I samo financiranje iz sredstava EU-a trebalo bi uvjerljivo zaštititi od korupcije. Odbor preporučuje da se iskoristi iskustvo stečeno u provedbi europske kohezijske politike u zemljama u razvoju kako bi se više razvojnih sredstava na bolji način usmjerilo ka ostvarivanju ciljeva održivog razvoja te kako bi se strože nadzirala njihova upotreba te ocijenili postignuti rezultati. |
| --- | --- |

4.1.5.

Proračunska potpora zemljama u razvoju trebala bi uvijek imati točno određena proračunska sredstva, a donatori i korisnici trebali bi preuzeti zajedničku odgovornost i osigurati učinkovitu upotrebu tog oblika potpore za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja u skladu s međunarodno priznatim pravilima financijskog upravljanja i nadzora, uključujući snažne uvjetne odredbe i mjere za sprečavanje korupcije i borbu protiv nje. I samo financiranje iz sredstava EU-a trebalo bi uvjerljivo zaštititi od korupcije. Odbor preporučuje da se iskoristi iskustvo stečeno u provedbi europske kohezijske politike u zemljama u razvoju kako bi se više razvojnih sredstava na bolji način usmjerilo ka ostvarivanju ciljeva održivog razvoja te kako bi se strože nadzirala njihova upotreba te ocijenili postignuti rezultati.

4.2.   
  Sredstva na nacionalnoj razini

| 4.2.1. | EGSO je uvjeren da će u skorijoj budućnosti važnost domaćih javnih i privatnih sredstava namijenjenih razvoju znatno porasti. |
| --- | --- |

4.2.1.

EGSO je uvjeren da će u skorijoj budućnosti važnost domaćih javnih i privatnih sredstava namijenjenih razvoju znatno porasti.

| 4.2.2. | Da bi se povećali opseg i učinkovitost upotrebe domaćih sredstava, sustavno se treba boriti protiv nezakonitih financijskih tokova, pranja novca proizašlog iz nezakonitih radnji, uključujući i iz neprijavljenog rada, krijumčarenja migranata i izvoza neprerađenog otpada, a trebalo bi poboljšati i ubiranje poreza i boriti se protiv korupcije i kriminala, a golemi neformalni sektor integrirati u formalno gospodarstvo. Zemljama u razvoju treba pomoći da provedu temeljne porezne reforme i poboljšaju dobro upravljanje na području poreza. EGSO traži od EU-a da aktivnije radi na zaključivanju međunarodnih sporazuma o borbi protiv utaje poreza, poreznih oaza i nezakonitih financijskih tokova te da poboljša suradnju s OECD-ovim Centrom za poreznu politiku i upravu i UN-ovim Odborom stručnjaka za međunarodnu suradnju u poreznim pitanjima. |
| --- | --- |

4.2.2.

Da bi se povećali opseg i učinkovitost upotrebe domaćih sredstava, sustavno se treba boriti protiv nezakonitih financijskih tokova, pranja novca proizašlog iz nezakonitih radnji, uključujući i iz neprijavljenog rada, krijumčarenja migranata i izvoza neprerađenog otpada, a trebalo bi poboljšati i ubiranje poreza i boriti se protiv korupcije i kriminala, a golemi neformalni sektor integrirati u formalno gospodarstvo. Zemljama u razvoju treba pomoći da provedu temeljne porezne reforme i poboljšaju dobro upravljanje na području poreza. EGSO traži od EU-a da aktivnije radi na zaključivanju međunarodnih sporazuma o borbi protiv utaje poreza, poreznih oaza i nezakonitih financijskih tokova te da poboljša suradnju s OECD-ovim Centrom za poreznu politiku i upravu i UN-ovim Odborom stručnjaka za međunarodnu suradnju u poreznim pitanjima.

| 4.2.3. | Danas je razina domaćih privatnih ulaganja, bilo izravnih ili u sklopu portfelja, nekoliko puta viša od razine stranih ulaganja. Njih nužno treba usmjeriti na postizanje razvojnih ciljeva, primjerice putem poticaja ili dobro pripremljenih i osiguranih projekata javno-privatnog partnerstva, kako bi postali važno sredstvo za postizanje ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.2.3.

Danas je razina domaćih privatnih ulaganja, bilo izravnih ili u sklopu portfelja, nekoliko puta viša od razine stranih ulaganja. Njih nužno treba usmjeriti na postizanje razvojnih ciljeva, primjerice putem poticaja ili dobro pripremljenih i osiguranih projekata javno-privatnog partnerstva, kako bi postali važno sredstvo za postizanje ciljeva održivog razvoja.

| 4.2.4. | Postoji cijelo bogatstvo neiskorištenih domaćih sredstava, pogotovo u zemljama u razvoju koje imaju bogate mineralne resurse i u kojima, usprkos relativno visokim državnim prihodima, većina stanovništva živi u siromaštvu, a razvoj domaćeg gospodarstva, infrastrukture i socijalnih službi je zanemaren. Civilno društvo s pravom kritizira metode koje neki od stranih ulagača u ekstraktivnu industriju koriste u zemljama u razvoju i poziva na poštivanje temeljnih standarda zaštite okoliša, socijalne zaštite radnika te transparentnosti u plaćanju poreza i prijenosu dobiti u strane zemlje, kao i na izvještavanje u skladu s OECD-ovim pravilima za multinacionalna poduzeća (15). EGSO pozdravlja mjere poduzete za poboljšanje situacije poput Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija (16). |
| --- | --- |

4.2.4.

Postoji cijelo bogatstvo neiskorištenih domaćih sredstava, pogotovo u zemljama u razvoju koje imaju bogate mineralne resurse i u kojima, usprkos relativno visokim državnim prihodima, većina stanovništva živi u siromaštvu, a razvoj domaćeg gospodarstva, infrastrukture i socijalnih službi je zanemaren. Civilno društvo s pravom kritizira metode koje neki od stranih ulagača u ekstraktivnu industriju koriste u zemljama u razvoju i poziva na poštivanje temeljnih standarda zaštite okoliša, socijalne zaštite radnika te transparentnosti u plaćanju poreza i prijenosu dobiti u strane zemlje, kao i na izvještavanje u skladu s OECD-ovim pravilima za multinacionalna poduzeća (15). EGSO pozdravlja mjere poduzete za poboljšanje situacije poput Inicijative za transparentnost ekstraktivnih industrija (16).

4.3.   
  „Kombinirano financiranje” (blending) i javna i privatna partnerstva (JPP)

| 4.3.1. | EGSO smatra da u slučajevima gdje vlade nisu u mogućnosti osigurati potrebna ulaganja iz javnih izvora i gdje ta ulaganja (naročito na području infrastrukture i javnih usluga) nisu komercijalno održiva, treba koristiti javno-privatna partnerstva (JPP) i takve projekte financirati pomoću kombiniranog financiranja u skladu s preporukama OECD-a (17). |
| --- | --- |

4.3.1.

EGSO smatra da u slučajevima gdje vlade nisu u mogućnosti osigurati potrebna ulaganja iz javnih izvora i gdje ta ulaganja (naročito na području infrastrukture i javnih usluga) nisu komercijalno održiva, treba koristiti javno-privatna partnerstva (JPP) i takve projekte financirati pomoću kombiniranog financiranja u skladu s preporukama OECD-a (17).

| 4.3.2. | Projekti JPP-a moraju se osmišljavati u skladu s razvojnom strategijom svake pojedine zemlje, temeljiti se na studijama o izvedivosti, unaprijed uzimati u obzir čimbenike održivosti te se pridržavati načela transparentnosti, zajedničke odgovornosti i preuzetih obveza. Socijalne partnere i druge predstavnike civilnog društva treba uključiti u procjenu koristi koju ti projekti donose održivom razvoju te ih zadužiti za provjeru usklađenosti s konvencijama ILO-a. |
| --- | --- |

4.3.2.

Projekti JPP-a moraju se osmišljavati u skladu s razvojnom strategijom svake pojedine zemlje, temeljiti se na studijama o izvedivosti, unaprijed uzimati u obzir čimbenike održivosti te se pridržavati načela transparentnosti, zajedničke odgovornosti i preuzetih obveza. Socijalne partnere i druge predstavnike civilnog društva treba uključiti u procjenu koristi koju ti projekti donose održivom razvoju te ih zadužiti za provjeru usklađenosti s konvencijama ILO-a.

| 4.3.3. | Mješovito financiranje treba koristiti i u socijalnoj ekonomiji i održivim projektima integriranja ugroženih skupina u gospodarsko okruženje. |
| --- | --- |

4.3.3.

Mješovito financiranje treba koristiti i u socijalnoj ekonomiji i održivim projektima integriranja ugroženih skupina u gospodarsko okruženje.

4.4.   
  Strana ulaganja

| 4.4.1. | Godine 2013. je priliv izravnih stranih ulaganja u zemlje u razvoju dosegao 778 milijardi američkih dolara, ali često nije jasno koji je njihov doprinos održivom razvoju. Samo se 2 % ukupnih izravnih stranih ulaganja u zemlje u razvoju odvaja za one najnerazvijenije. U podsaharskoj Africi ta se ulaganja većinom usmjeravaju na ekstraktivnu industriju i ne doprinose izravno ostatku ekonomije. Države koje su novi ulagači – poput Kine, Brazila i Indije – trebale bi u okviru svojih ulaganja u zemlje u razvoju u obzir uzeti načela održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.4.1.

Godine 2013. je priliv izravnih stranih ulaganja u zemlje u razvoju dosegao 778 milijardi američkih dolara, ali često nije jasno koji je njihov doprinos održivom razvoju. Samo se 2 % ukupnih izravnih stranih ulaganja u zemlje u razvoju odvaja za one najnerazvijenije. U podsaharskoj Africi ta se ulaganja većinom usmjeravaju na ekstraktivnu industriju i ne doprinose izravno ostatku ekonomije. Države koje su novi ulagači – poput Kine, Brazila i Indije – trebale bi u okviru svojih ulaganja u zemlje u razvoju u obzir uzeti načela održivog razvoja.

| 4.4.2. | Prema studiji koju je provela nevladina organizacija EURODAD o financijama zemalja u razvoju, 2014. godine je odljev financijskih sredstava iz tih zemalja bio dvostruko veći od sredstava koja su u njih ušla izvana, uključujući službenu razvojnu pomoć, izravna strana ulaganja, dobrotvorna sredstva, prijenos dobitka, ušteđevinu i druge izvore (18). Treba osigurati da se ta sredstva u što većoj mjeri reinvestiraju u korist održivog razvoja u državama korisnicama. |
| --- | --- |

4.4.2.

Prema studiji koju je provela nevladina organizacija EURODAD o financijama zemalja u razvoju, 2014. godine je odljev financijskih sredstava iz tih zemalja bio dvostruko veći od sredstava koja su u njih ušla izvana, uključujući službenu razvojnu pomoć, izravna strana ulaganja, dobrotvorna sredstva, prijenos dobitka, ušteđevinu i druge izvore (18). Treba osigurati da se ta sredstva u što većoj mjeri reinvestiraju u korist održivog razvoja u državama korisnicama.

| 4.4.3. | Nacionalne razvojne strategije moraju predvidjeti i podršku ulaganjima. Za osiguranje izravnih stranih ulaganja i njihovo usmjeravanje ka ciljevima održivog razvoja moraju se stvoriti povoljne okolnosti poput mira, stabilnosti i dobrog upravljanja. Zemlje u razvoju trebale bi ciljeve održivog razvoja uključiti i u sporazume o ulaganjima koje zaključuju i za takva ulaganja ponuditi odgovarajuća jamstva. EGSO preporuča da agencije i financijske institucije za poticanje ulaganja u državama pošiljateljicama i državama primateljicama uspostave izravnu tehničku suradnju povezanu s nacionalnom strategijom održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.4.3.

Nacionalne razvojne strategije moraju predvidjeti i podršku ulaganjima. Za osiguranje izravnih stranih ulaganja i njihovo usmjeravanje ka ciljevima održivog razvoja moraju se stvoriti povoljne okolnosti poput mira, stabilnosti i dobrog upravljanja. Zemlje u razvoju trebale bi ciljeve održivog razvoja uključiti i u sporazume o ulaganjima koje zaključuju i za takva ulaganja ponuditi odgovarajuća jamstva. EGSO preporuča da agencije i financijske institucije za poticanje ulaganja u državama pošiljateljicama i državama primateljicama uspostave izravnu tehničku suradnju povezanu s nacionalnom strategijom održivog razvoja.

| 4.4.4. | Treba promicati ulaganja s učinkom koja kratkoročno jamče određenu profitabilnost, ali će pružiti mogućnost dugoročne profitabilnosti zahvaljujući svojim socijalnim učincima kao što su izgradnja kapaciteta ili okoliša koji će dovesti do održivoga razvoja. |
| --- | --- |

4.4.4.

Treba promicati ulaganja s učinkom koja kratkoročno jamče određenu profitabilnost, ali će pružiti mogućnost dugoročne profitabilnosti zahvaljujući svojim socijalnim učincima kao što su izgradnja kapaciteta ili okoliša koji će dovesti do održivoga razvoja.

4.5.   
  Inovativni i dopunski oblici financiranja

| 4.5.1. | Skupno financiranje (crowdfunding) i ulaganje sredstva su koja potencijalno pružaju velike mogućnosti za financiranje manjih razvojnih projekata (19). EGSO ukazuje na činjenicu da ta sredstva treba čim prije definirati te razraditi i odobriti njihov odgovarajući regulatorni okvir, kao što je preporučio u svom mišljenju (20). |
| --- | --- |

4.5.1.

Skupno financiranje (crowdfunding) i ulaganje sredstva su koja potencijalno pružaju velike mogućnosti za financiranje manjih razvojnih projekata (19). EGSO ukazuje na činjenicu da ta sredstva treba čim prije definirati te razraditi i odobriti njihov odgovarajući regulatorni okvir, kao što je preporučio u svom mišljenju (20).

| 4.5.2. | EGSO pozdravlja sve veći broj međunarodnih dobrotvornih fondova, zaklada i programa koji promiču održivi razvoj, kao što su Globalni fond za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije (Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria), Globalno partnerstvo za obrazovanje (Global Partnership for Education) i Savez GAVI (GAVI Alliance) koji potiče cijepljenje djece u najnerazvijenijim zemljama. Ti fondovi i zaklade u kojima javne institucije surađuju s privatnim donatorima i NVO-ima trebali bi bolje uskladiti svoje aktivnosti i usmjeriti ih ka ciljevima održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.5.2.

EGSO pozdravlja sve veći broj međunarodnih dobrotvornih fondova, zaklada i programa koji promiču održivi razvoj, kao što su Globalni fond za borbu protiv AIDS-a, tuberkuloze i malarije (Global Fund to Fight AIDS, Tuberculosis and Malaria), Globalno partnerstvo za obrazovanje (Global Partnership for Education) i Savez GAVI (GAVI Alliance) koji potiče cijepljenje djece u najnerazvijenijim zemljama. Ti fondovi i zaklade u kojima javne institucije surađuju s privatnim donatorima i NVO-ima trebali bi bolje uskladiti svoje aktivnosti i usmjeriti ih ka ciljevima održivog razvoja.

| 4.5.3. | Sredstva namijenjena službenoj razvojnoj pomoći koja nisu dodijeljena razvojnim projektima mogu se uložiti u razvojne investicijske fondove i osigurane obveznice kako bi se ostvarili kratkoročni prihodi i stvorili dodatni resursi (21). To bi dugoročno pomoglo da se poveća količina sredstava potrebnih za razvojnu pomoć (22). |
| --- | --- |

4.5.3.

Sredstva namijenjena službenoj razvojnoj pomoći koja nisu dodijeljena razvojnim projektima mogu se uložiti u razvojne investicijske fondove i osigurane obveznice kako bi se ostvarili kratkoročni prihodi i stvorili dodatni resursi (21). To bi dugoročno pomoglo da se poveća količina sredstava potrebnih za razvojnu pomoć (22).

| 4.5.4. | EGSO pozdravlja neke od prijedloga Vodeće skupine za inovativno financiranje razvoja (23) i podržava rad na stvaranju novih izvora za financiranje ciljeva održivog razvoja. Međutim, ti se novi izvori moraju svugdje dosljedno koristiti i ne smiju ugroziti konkurentnost dotičnog sektora, a njihova upotreba za postizanje ciljeva održivog razvoja mora biti transparentna. EGSO bi pozdravio dobrovoljnu globalnu inicijativu bankarskog sektora koja bi doprinijela financiranju raskoraka između potreba i dostupnih sredstava u cilju ostvarivanja ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.5.4.

EGSO pozdravlja neke od prijedloga Vodeće skupine za inovativno financiranje razvoja (23) i podržava rad na stvaranju novih izvora za financiranje ciljeva održivog razvoja. Međutim, ti se novi izvori moraju svugdje dosljedno koristiti i ne smiju ugroziti konkurentnost dotičnog sektora, a njihova upotreba za postizanje ciljeva održivog razvoja mora biti transparentna. EGSO bi pozdravio dobrovoljnu globalnu inicijativu bankarskog sektora koja bi doprinijela financiranju raskoraka između potreba i dostupnih sredstava u cilju ostvarivanja ciljeva održivog razvoja.

| 4.5.5. | Jedan od izvora koji se u ovom trenutku slabo koristi su financijska sredstva koja pristižu od dijaspore (tj. od onih koji svoju ušteđevinu prenose u državu iz koje potječu) i koja bi se također mogla upotrijebiti za postizanje ciljeva održivog razvoja. Troškove prebacivanja tih ušteđevina treba smanjiti. Članovima dijaspore treba omogućiti obrazovne i poticajne programe kojima će se potaknuti njihov interes za ulaganje u razvojne projekte, što će povećati vrijednost njihove ušteđevine i istodobno doprinijeti ostvarenju ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.5.5.

Jedan od izvora koji se u ovom trenutku slabo koristi su financijska sredstva koja pristižu od dijaspore (tj. od onih koji svoju ušteđevinu prenose u državu iz koje potječu) i koja bi se također mogla upotrijebiti za postizanje ciljeva održivog razvoja. Troškove prebacivanja tih ušteđevina treba smanjiti. Članovima dijaspore treba omogućiti obrazovne i poticajne programe kojima će se potaknuti njihov interes za ulaganje u razvojne projekte, što će povećati vrijednost njihove ušteđevine i istodobno doprinijeti ostvarenju ciljeva održivog razvoja.

4.6.   
  Financiranje mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća

| 4.6.1. | Mikropoduzeća i MSP-i, koji predstavljaju glavni potencijal rasta i stvaranja novih radnih mjesta teško dolaze do dovoljnog financiranja. Taj je problem naročito izražen u najnerazvijenijim zemljama pa treba pronaći instrumente koji bi takvim poduzećima omogućili lakši pristup financijskim sredstvima. Pritom u obzir treba uzeti činjenicu da u zemljama u razvoju prevladavaju drugačija poduzeća, poput mikropoduzeća, malih trgovaca i, u poljoprivredi, malih obiteljskih imanja. |
| --- | --- |

4.6.1.

Mikropoduzeća i MSP-i, koji predstavljaju glavni potencijal rasta i stvaranja novih radnih mjesta teško dolaze do dovoljnog financiranja. Taj je problem naročito izražen u najnerazvijenijim zemljama pa treba pronaći instrumente koji bi takvim poduzećima omogućili lakši pristup financijskim sredstvima. Pritom u obzir treba uzeti činjenicu da u zemljama u razvoju prevladavaju drugačija poduzeća, poput mikropoduzeća, malih trgovaca i, u poljoprivredi, malih obiteljskih imanja.

| 4.6.2. | Postoje brojni različiti sustavi mikrokredita za mala i srednja poduzeća. Odbor najučinkovitijima smatra sustave koji koriste aplikacije mobilne telefonije. Također pozdravlja upotrebu mikrokredita za financiranje projekata zelene energije i inicijative kojima se nude beskamatni mikrokrediti. Krediti za MSP-e (od 10  000 do 2 00  000 USD), kojih nema dovoljno, mogli bi se zamijeniti kapitalnim najmom i drugim instrumentima. Mora se poticati razvoj financijskog tržišta i lokalnih banaka uključujući i lokalne dionike. |
| --- | --- |

4.6.2.

Postoje brojni različiti sustavi mikrokredita za mala i srednja poduzeća. Odbor najučinkovitijima smatra sustave koji koriste aplikacije mobilne telefonije. Također pozdravlja upotrebu mikrokredita za financiranje projekata zelene energije i inicijative kojima se nude beskamatni mikrokrediti. Krediti za MSP-e (od 10  000 do 2 00  000 USD), kojih nema dovoljno, mogli bi se zamijeniti kapitalnim najmom i drugim instrumentima. Mora se poticati razvoj financijskog tržišta i lokalnih banaka uključujući i lokalne dionike.

| 4.6.3. | Potpore koje razvijene zemlje daju MSP-ima trebale bi uključivati prenošenje iskustava, menadžerskih vještina, stručnog znanja i iskustva, obuku za upravljanje financijama, financijsku pismenost i poticanje njihovog uključivanja u lanac vrijednosti i nabave. Europska unija trebala bi preporučiti primjenu načela koje je navela u svojoj direktivi o zakašnjelom plaćanju kako bi se poboljšalo financiranje MSP-a. |
| --- | --- |

4.6.3.

Potpore koje razvijene zemlje daju MSP-ima trebale bi uključivati prenošenje iskustava, menadžerskih vještina, stručnog znanja i iskustva, obuku za upravljanje financijama, financijsku pismenost i poticanje njihovog uključivanja u lanac vrijednosti i nabave. Europska unija trebala bi preporučiti primjenu načela koje je navela u svojoj direktivi o zakašnjelom plaćanju kako bi se poboljšalo financiranje MSP-a.

| 4.6.4. | Mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u poljoprivrednom sektoru moraju se zaštititi od ulagačkih praksi čiji je cilj „grabež zemlje” što dovodi do njihove likvidacije. Pomoglo bi im i stvaranje instrumenata za osiguranje od posljedica klimatskih promjena. U razvojnim planovima ne smije se izostaviti podrška poduzećima socijalne ekonomije koja bi mogla odigrati ključnu ulogu u postizanju ciljeva održivog razvoja. |
| --- | --- |

4.6.4.

Mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća u poljoprivrednom sektoru moraju se zaštititi od ulagačkih praksi čiji je cilj „grabež zemlje” što dovodi do njihove likvidacije. Pomoglo bi im i stvaranje instrumenata za osiguranje od posljedica klimatskih promjena. U razvojnim planovima ne smije se izostaviti podrška poduzećima socijalne ekonomije koja bi mogla odigrati ključnu ulogu u postizanju ciljeva održivog razvoja.

| 4.6.5. | Za gospodarski i socijalni razvoj treba osigurati da najširi slojevi u zemljama u razvoju imaju pristup financijskim alatima poput osnovnih bankovnih računa ili mobilnih financijskih aplikacija. |
| --- | --- |

4.6.5.

Za gospodarski i socijalni razvoj treba osigurati da najširi slojevi u zemljama u razvoju imaju pristup financijskim alatima poput osnovnih bankovnih računa ili mobilnih financijskih aplikacija.

4.7.   
  Uključivanje civilnog društva u razvojnu pomoć

| 4.7.1. | Civilno društvo u razvijenim zemljama, uključujući socijalne partnere i nevladine organizacije, izravno doprinosi razvoju i igra važnu ulogu jer pomaže usmjeravati razvojnu suradnju i prati njezinu učinkovitost (24). |
| --- | --- |

4.7.1.

Civilno društvo u razvijenim zemljama, uključujući socijalne partnere i nevladine organizacije, izravno doprinosi razvoju i igra važnu ulogu jer pomaže usmjeravati razvojnu suradnju i prati njezinu učinkovitost (24).

| 4.7.2. | Treba sustavno podržavati stvaranje i poboljšanje sustava za nadzor postupaka i rezultata razvojne pomoći u pojedinim zemljama uz neposredno uključivanje relevantnih organizacija civilnog društva. Time će se pomoći da se utvrde i uklone prepreke postizanju ciljeva održivog razvoja EGSO ima dugogodišnja pozitivna iskustva s aktivnostima zajedničkih odbora, platformi i savjetodavnih tijela, kao što su Odbor za praćenje AKP-EU, sastanci civilnog društva EU-a, Latinske Amerike i Kariba te drugih. |
| --- | --- |

4.7.2.

Treba sustavno podržavati stvaranje i poboljšanje sustava za nadzor postupaka i rezultata razvojne pomoći u pojedinim zemljama uz neposredno uključivanje relevantnih organizacija civilnog društva. Time će se pomoći da se utvrde i uklone prepreke postizanju ciljeva održivog razvoja EGSO ima dugogodišnja pozitivna iskustva s aktivnostima zajedničkih odbora, platformi i savjetodavnih tijela, kao što su Odbor za praćenje AKP-EU, sastanci civilnog društva EU-a, Latinske Amerike i Kariba te drugih.

| 4.7.3. | Socijalni partneri također spadaju među neposredne pružatelje razvojnih potpora. Sindikati u razvijenim zemljama provode društveno usmjerene razvojne projekte i podržavaju institucijski razvoj partnerskih sindikalnih organizacija. Organizacije poslodavaca, gospodarske komore, udruge MSP-a i sektorske udruge ostvaruju zajedničke projekte s partnerskim poslovnim organizacijama u zemljama u razvoju te im prenose svoja iskustva. |
| --- | --- |

4.7.3.

Socijalni partneri također spadaju među neposredne pružatelje razvojnih potpora. Sindikati u razvijenim zemljama provode društveno usmjerene razvojne projekte i podržavaju institucijski razvoj partnerskih sindikalnih organizacija. Organizacije poslodavaca, gospodarske komore, udruge MSP-a i sektorske udruge ostvaruju zajedničke projekte s partnerskim poslovnim organizacijama u zemljama u razvoju te im prenose svoja iskustva.

| 4.7.4. | Nevladine organizacije igraju nezamjenjivu ulogu u razvojnoj pomoći, kako u razvijenim zemljama tako i u zemljama u razvoju. Naročito su aktivne na otklanjanju posljedica prirodnih nepogoda i humanitarnih katastrofa, a njihove aktivnosti na socijalnom planu uključuju zdravstvo, ravnopravnost spolova i obrazovanje. Uključuju i širu javnost te organiziraju prikupljanje sredstava, kampanje za podizanje svijesti itd. Zanimljiv je primjer i financiranje obrazovanja putem „posvajanja na daljinu”, što omogućava uspostavu međuljudskih odnosa između običnih građana. |
| --- | --- |

4.7.4.

Nevladine organizacije igraju nezamjenjivu ulogu u razvojnoj pomoći, kako u razvijenim zemljama tako i u zemljama u razvoju. Naročito su aktivne na otklanjanju posljedica prirodnih nepogoda i humanitarnih katastrofa, a njihove aktivnosti na socijalnom planu uključuju zdravstvo, ravnopravnost spolova i obrazovanje. Uključuju i širu javnost te organiziraju prikupljanje sredstava, kampanje za podizanje svijesti itd. Zanimljiv je primjer i financiranje obrazovanja putem „posvajanja na daljinu”, što omogućava uspostavu međuljudskih odnosa između običnih građana.

| 4.7.5. | EGSO poziva Europsku komisiju da rad europskih organizacija civilnog društva čiji je cilj ostvariti ciljeve održivog razvoja podrži primjerenim financiranjem programa za uspostavu institucija civilnog društva u državama partnerima. EGSO trenutno priprema informativno izvješće u kojem će preporučiti modele za učinkovito uključivanje civilnog društva u provedbu i nadzor razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. godine, kojim će dopuniti ovo mišljenje. |
| --- | --- |

4.7.5.

EGSO poziva Europsku komisiju da rad europskih organizacija civilnog društva čiji je cilj ostvariti ciljeve održivog razvoja podrži primjerenim financiranjem programa za uspostavu institucija civilnog društva u državama partnerima. EGSO trenutno priprema informativno izvješće u kojem će preporučiti modele za učinkovito uključivanje civilnog društva u provedbu i nadzor razvojnog plana za razdoblje nakon 2015. godine, kojim će dopuniti ovo mišljenje.

Bruxelles, 2. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  UN-ov sastanak na vrhu koji će se u rujnu održati u New Yorku.

1

(2)  Mišljenje EGSO-a o temi Pristojan život za sve: stati na kraj siromaštvu i osigurati održivu budućnost svijetu,
  SL C 271, 19.9.2013., str. 144.

2

Pristojan život za sve: stati na kraj siromaštvu i osigurati održivu budućnost svijetu,

(3)  Mišljenje EGSO-a Uključenost civilnog društva u razvojne ciljeve EU-a i razvojnu suradnju,
  SL C 181, 21.6.2012., str. 28.

3

Uključenost civilnog društva u razvojne ciljeve EU-a i razvojnu suradnju,

(4)  Mišljenje EGSO-a o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Socijalna zaštita u razvojnoj suradnji Europske unije, SL C 161, 6.6.2013., str. 82.

4

(5)  Mišljenje EGSO-a o sudjelovanju privatnog sektora u okviru za razvoj nakon 2015., SL C 67, 6.3.2014., str. 1.

5

(6)  Mišljenje EGSO-a Uloga održivog rasta i uključivanju civilnog društva u samostalne investicijske sporazume EU-a s trećim zemljama, SL C 268, 14.8.2015., str. 19.

6

Uloga održivog rasta i uključivanju civilnog društva u samostalne investicijske sporazume EU-a s trećim zemljama

(7)  Mišljenje EGSO-a Trgovina, rast i razvoj – prilagođavanje trgovinske i ulagačke politike državama koje najviše trebaju pomoć, SL C 351, 15.11.2012., str. 77.

7

Trgovina, rast i razvoj – prilagođavanje trgovinske i ulagačke politike državama koje najviše trebaju pomoć

(8)  Mišljenje REX/438 „Ciljevi nakon 2015. godine u euromediteranskoj regiji”, točka 6.4., vidjeti stranicu 47 ovoga Službenog lista.

8

(9)  Konvencija UN-a od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, Međunarodna konvencija o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji, Konvencija C189 o zaštiti radnika i radnica u domaćinstvima, Konvencija C184 o sigurnosti i zdravlju u poljoprivredi, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima i njegov fakultativni protokol itd.

9

(10)  Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Globalno partnerstvo za iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj nakon 2015., COM(2015) 44 završna verzija, 5. veljače 2015.

10

(11)  The Global Development Financing Landscape – Who can contribute what? (Financijsko okruženje globalnog razvoja – Koliko tko može doprinijeti?), James Zhan, direktor UNCTAD-ovog Odjela za ulaganja i poslovanje, Izvješće UNCTAD-a o ulaganjima u svijetu, predstavljeno na javnom saslušanju u Europskom parlamentu 24. veljače 2015.

11

The Global Development Financing Landscape – Who can contribute what?

(12)  Procjenjuje se da imovina banaka iznosi 121 bilijun dolara, mirovinskih fondova 34 bilijuna, osiguravajućih društava 28 bilijuna, multinacionalnih kompanija 25 bilijuna te državnih investicijskih fondova 6,5 bilijuna.

12

(13)  Primjerice politike u pogledu trgovine, poljoprivrede, stvaranja radnih mjesta, socijalne zaštite, klimatskih promjena, energije, zaštite okoliša i biološke raznolikosti, prometa, zdravlja, proizvoda i potrošača, regionalnog i gradskog razvoja, migracija te borbe protiv korupcije i pranja novca.

13

(14)  Ukupna službena potpora za održivi razvoj.

14

(15)  http://www.oecd.org/corporate/mne/48004323.pdf

15

(16)  https://eiti.org/

16

(17)  http://www.oecd.org/governance/budgeting/PPP-Recommendation.pdf

17

(18)  http://www.eurodad.org/Entries/view/1546315/2014/12/15/The-State-of-Finance-for-Developing-Countries-2014

18

(19)  InfoDev, Crowdfunding’s Potential for the Developing World (Potencijal skupnog financiranja za svijet u razvoju), 2013., Svjetska banka, Odjel za financije i razvoj privatnog sektora.

19

Crowdfunding’s Potential for the Developing World

(20)  Mišljenje EGSO-a Oslobađanje potencijala skupnog financiranja u Europskoj uniji, Bruxelles, SL C 451, 16.12.2014., str. 69.

20

Oslobađanje potencijala skupnog financiranja u Europskoj uniji

(21)  Godišnja dodjela proračunskih sredstava za službenu razvojnu pomoć u potpunosti isključuje tu mogućnost.

21

(22)  Belgijska organizacija za ulaganja (BIO), koju je vlada uspostavila za potporu poduzetničkom sektoru u afričkim državama, prenijela je dio svojih sredstava namijenjenih davanju kredita poduzetnicima u druge investicijske fondove i postupno ih je, po potrebi, iz njih uzimala.

22

(23)  http://www.leadinggroup.org/rubrique69.html

23

(24)  Development Policy Forum, www.friendsofeurope.org/policy-area/global-europe/ i Policy Forum on Development, www.uclg.org

24

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/57

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Ocjena savjetovanja Europske komisije s dionicima”

(samoinicijativno mišljenje)

(2015/C 383/09)

| Izvjestitelj: | Ronny LANNOO |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Ronny LANNOO

Dana 20. siječnja 2015., sukladno pravilu 29. stavku 2. svog Poslovnika, Europski gospodarski i socijalni odbor, odlučio je sastaviti samoinicijativno mišljenje o temi:

„Ocjena savjetovanja Europske komisije s dionicima”.

Pododbor za ocjenu savjetovanja Europske komisije s dionicima, zadužen za rad Odbora na tom predmetu, usvojio je svoje mišljenje 9. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 2. srpnja 2015.), sa 179 glasom za, 1 protiv i 4 suzdržana.

Uvodna riječ

Cilj ovog samoinicijativnog mišljenja jest analizirati postojeće metode koje Europska komisija koristi pri savjetovanju s dionicima u skladu s člankom 11. stavkom 3. Ugovora. Na temelju te analize u mišljenju se žele formulirati konstruktivni i realni prijedlozi kako bi se strukturno poboljšao savjetodavni postupak i osiguralo njegovo praćenje u interesu svih strana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | U ovom mišljenju EGSO daje preporuke o savjetovanju s dionicima, što je predviđeno Ugovorom, kako bi se povećala kvaliteta tih savjetovanja i smanjio jaz između građana i Europe. U tu je svrhu Europska komisija provela opširno savjetovanje s dionicima o postupcima savjetovanja i pretočila ga u paket mjera „Bolja izrada zakonodavstva” potpredsjednika Timmermansa. EGSO će naknadno, na zahtjev Komisije, izdati mišljenje o cijelom paketu „Bolja izrada zakonodavstva”. |
| --- | --- |

1.1.

U ovom mišljenju EGSO daje preporuke o savjetovanju s dionicima, što je predviđeno Ugovorom, kako bi se povećala kvaliteta tih savjetovanja i smanjio jaz između građana i Europe. U tu je svrhu Europska komisija provela opširno savjetovanje s dionicima o postupcima savjetovanja i pretočila ga u paket mjera „Bolja izrada zakonodavstva” potpredsjednika Timmermansa. EGSO će naknadno, na zahtjev Komisije, izdati mišljenje o cijelom paketu „Bolja izrada zakonodavstva”.

| 1.2. | EGSO izražava zabrinutost zbog načina na koji se odvijaju savjetovanja s dionicima, a stoga i zbog kvalitete njihovih rezultata. Stoga traži stabilna i reprezentativna savjetovanja koja bi organizacijama i interesnim skupinama donijela dodanu vrijednost. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO izražava zabrinutost zbog načina na koji se odvijaju savjetovanja s dionicima, a stoga i zbog kvalitete njihovih rezultata. Stoga traži stabilna i reprezentativna savjetovanja koja bi organizacijama i interesnim skupinama donijela dodanu vrijednost.

| 1.3. | Razmotrivši uzorak savjetovanja u prvoj polovini 2014. godine, EGSO je zaključio da kvaliteta ovisi o glavnoj upravi koja ga provodi, da zbog nedovoljnog broja odgovora savjetovanja nisu reprezentativna, da jezik i terminologija nisu prilagođeni ciljnim skupinama te da izvješća o rezultatima i praćenje nisu zadovoljavajući. Općenito, može se zaključiti da se postojeće smjernice dosad nisu provodile u dovoljnoj mjeri. |
| --- | --- |

1.3.

Razmotrivši uzorak savjetovanja u prvoj polovini 2014. godine, EGSO je zaključio da kvaliteta ovisi o glavnoj upravi koja ga provodi, da zbog nedovoljnog broja odgovora savjetovanja nisu reprezentativna, da jezik i terminologija nisu prilagođeni ciljnim skupinama te da izvješća o rezultatima i praćenje nisu zadovoljavajući. Općenito, može se zaključiti da se postojeće smjernice dosad nisu provodile u dovoljnoj mjeri.

| 1.4. | Svjestan poteškoća na koje se nailazi kad se na odgovarajući način želi savjetovati s različitim građanima i organizacijama u državama članicama Europske unije, Europski gospodarski i socijalni odbor u nastavku daje niz konkretnih i realnih strukturnih prijedloga te poziva Europsku komisiju da na konstruktivan način surađuje u izradi i provedbi novih mjera. |
| --- | --- |

1.4.

Svjestan poteškoća na koje se nailazi kad se na odgovarajući način želi savjetovati s različitim građanima i organizacijama u državama članicama Europske unije, Europski gospodarski i socijalni odbor u nastavku daje niz konkretnih i realnih strukturnih prijedloga te poziva Europsku komisiju da na konstruktivan način surađuje u izradi i provedbi novih mjera.

| 1.5. | EGSO poziva Komisiju da sve smjernice i standarde kvalitete na području savjetovanja s dionicima učini obaveznima za sve svoje glavne uprave. Kako bi osigurao primjenu tih smjernica, Odbor predlaže da se na razini Glavnog tajništva uspostavi odjel za koordinaciju koji bi glavnim upravama davao podršku tijekom savjetovanja s dionicima. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO poziva Komisiju da sve smjernice i standarde kvalitete na području savjetovanja s dionicima učini obaveznima za sve svoje glavne uprave. Kako bi osigurao primjenu tih smjernica, Odbor predlaže da se na razini Glavnog tajništva uspostavi odjel za koordinaciju koji bi glavnim upravama davao podršku tijekom savjetovanja s dionicima.

| 1.6. | Strateškiji pristup procesu savjetovanja, od pripreme do procjene, uz sustavnu uključenost relevantnih tijela (organizacija koje zastupaju ciljanu publiku, savjetodavnih tijela), trebao bi osigurati bolju kvalitetu i veći broj odgovora. Bolje planiranje savjetovanja i objašnjavanje njihove svrhe pospješit će sudjelovanje dionika. |
| --- | --- |

1.6.

Strateškiji pristup procesu savjetovanja, od pripreme do procjene, uz sustavnu uključenost relevantnih tijela (organizacija koje zastupaju ciljanu publiku, savjetodavnih tijela), trebao bi osigurati bolju kvalitetu i veći broj odgovora. Bolje planiranje savjetovanja i objašnjavanje njihove svrhe pospješit će sudjelovanje dionika.

| 1.7. | Odbor naglašava da je za kvalitetni postupak savjetovanja neophodno izraditi pregled dionika. EGSO Komisiji preporučuje da u tu svrhu upotrijebi postojeća tijela poput Odbora i predstavničkih organizacija te da se osloni na Registar transparentnosti. Stvaranje novih tijela stoga nije potrebno. |
| --- | --- |

1.7.

Odbor naglašava da je za kvalitetni postupak savjetovanja neophodno izraditi pregled dionika. EGSO Komisiji preporučuje da u tu svrhu upotrijebi postojeća tijela poput Odbora i predstavničkih organizacija te da se osloni na Registar transparentnosti. Stvaranje novih tijela stoga nije potrebno.

| 1.8. | EGSO smatra da ponovo treba racionalizirati metode i alate koji se koriste za savjetovanje s dionicima. U suštini postoje dvije metode savjetovanja: pismeno/mrežno ili usmeno/interaktivne rasprave. Metode i alati trebali bi se birati prema cilju koji se želi postići, ciljanoj publici itd. i biti u okviru općeg strateškog pristupa postupku savjetovanja. Nadalje, bilo bi dobro na učinkovit način uvesti nove tehnologije, posebice kako bi se bolje doprlo do određene ciljne skupine, kao npr. mladih. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO smatra da ponovo treba racionalizirati metode i alate koji se koriste za savjetovanje s dionicima. U suštini postoje dvije metode savjetovanja: pismeno/mrežno ili usmeno/interaktivne rasprave. Metode i alati trebali bi se birati prema cilju koji se želi postići, ciljanoj publici itd. i biti u okviru općeg strateškog pristupa postupku savjetovanja. Nadalje, bilo bi dobro na učinkovit način uvesti nove tehnologije, posebice kako bi se bolje doprlo do određene ciljne skupine, kao npr. mladih.

| 1.9. | U tom pristupu treba praviti razliku između savjetovanja s organizacijama civilnog društva i savjetovanja sa širom javnosti jer se ona ne razlikuju samo po metodama, već i po cilju budući da organizacije civilnog društva žele osigurati reprezentativnost, dok javnost želi potaći uključivost i sudjelovanje. |
| --- | --- |

1.9.

U tom pristupu treba praviti razliku između savjetovanja s organizacijama civilnog društva i savjetovanja sa širom javnosti jer se ona ne razlikuju samo po metodama, već i po cilju budući da organizacije civilnog društva žele osigurati reprezentativnost, dok javnost želi potaći uključivost i sudjelovanje.

| 1.10. | Ako se odabere opcija pisanih upitnika, EGSO smatra da oni moraju biti dostupni na svim službenim jezicima EU-a. Nadalje, EGSO se zauzima za to da se upitnici unaprijed podnesu organizacijama koje predstavljaju ciljne skupine kako bi se spriječila upotreba specijaliziranog žargona koji bi im otežao razumijevanje upitnika. |
| --- | --- |

1.10.

Ako se odabere opcija pisanih upitnika, EGSO smatra da oni moraju biti dostupni na svim službenim jezicima EU-a. Nadalje, EGSO se zauzima za to da se upitnici unaprijed podnesu organizacijama koje predstavljaju ciljne skupine kako bi se spriječila upotreba specijaliziranog žargona koji bi im otežao razumijevanje upitnika.

| 1.11. | Odbor naglašava da se pri obradi rezultata odgovori trebaju kvantitativno i kvalitativno ponderirati, ovisno o tome je li ih dao pojedinac ili predstavnička organizacija civilnog društva, ili ovisno o reprezentativnosti i uključenosti te organizacije. Odgovor jedne predstavničke organizacije imao bi veću težinu. |
| --- | --- |

1.11.

Odbor naglašava da se pri obradi rezultata odgovori trebaju kvantitativno i kvalitativno ponderirati, ovisno o tome je li ih dao pojedinac ili predstavnička organizacija civilnog društva, ili ovisno o reprezentativnosti i uključenosti te organizacije. Odgovor jedne predstavničke organizacije imao bi veću težinu.

| 1.12. | Kako bi se povećalo sudjelovanje, EGSO naglašava da je važno da se za svako savjetovanje izradi izvješće sa sažetkom dobivenih odgovora u kojem će se objasniti zašto su neki odgovori uzeti u obzir u daljnjoj pripremi prijedloga, a drugi nisu. |
| --- | --- |

1.12.

Kako bi se povećalo sudjelovanje, EGSO naglašava da je važno da se za svako savjetovanje izradi izvješće sa sažetkom dobivenih odgovora u kojem će se objasniti zašto su neki odgovori uzeti u obzir u daljnjoj pripremi prijedloga, a drugi nisu.

| 1.13. | S obzirom na svoju Ugovorima predviđenu ulogu, Odbor bi želio djelovati kao posrednik kako bi osigurao uspjeh savjetovanja s dionicima. On može sudjelovati i surađivati u svim važnim fazama postupka (identifikaciji dionika, sastavljanju upitnika, izradi sažetaka i praćenju rezultata). Kako bi postupak učinio strukturiranim, stabilnim i reprezentativnim, Odbor može, što je već i radio, organizirati predstavljanja mišljenja i konferencije te uspostaviti platforme i forume za dijalog. |
| --- | --- |

1.13.

S obzirom na svoju Ugovorima predviđenu ulogu, Odbor bi želio djelovati kao posrednik kako bi osigurao uspjeh savjetovanja s dionicima. On može sudjelovati i surađivati u svim važnim fazama postupka (identifikaciji dionika, sastavljanju upitnika, izradi sažetaka i praćenju rezultata). Kako bi postupak učinio strukturiranim, stabilnim i reprezentativnim, Odbor može, što je već i radio, organizirati predstavljanja mišljenja i konferencije te uspostaviti platforme i forume za dijalog.

| 1.14. | Kad se radi o savjetovanju s dionicima, Europska komisija trebala bi bolje iskoristiti potencijal jače suradnje s Odborom, preporučene u protokolu o suradnji koji su 22. veljače 2012. potpisali Odbor i Komisija (1). To bi omogućilo da se, u cilju optimizacije resursa i u sklopu pristupa međuinstitucijske suradnje, u najvećoj mjeri iskoriste posebne kompetencije i vještine dionika te stručno znanje, iskustvo i stručnost Odbora na području savjetovanja. |
| --- | --- |

1.14.

Kad se radi o savjetovanju s dionicima, Europska komisija trebala bi bolje iskoristiti potencijal jače suradnje s Odborom, preporučene u protokolu o suradnji koji su 22. veljače 2012. potpisali Odbor i Komisija (1). To bi omogućilo da se, u cilju optimizacije resursa i u sklopu pristupa međuinstitucijske suradnje, u najvećoj mjeri iskoriste posebne kompetencije i vještine dionika te stručno znanje, iskustvo i stručnost Odbora na području savjetovanja.

| 1.15. | Kad se radi o interaktivnim susretima, EGSO bi, u suradnji s Komisijom, mogao djelovati kao organizator, kao što već redovno i radi u okviru strukturnih platformi za dijalog (npr. o imigraciji, potrošnji itd.). |
| --- | --- |

1.15.

Kad se radi o interaktivnim susretima, EGSO bi, u suradnji s Komisijom, mogao djelovati kao organizator, kao što već redovno i radi u okviru strukturnih platformi za dijalog (npr. o imigraciji, potrošnji itd.).

| 1.16. | Konačno, EGSO poziva da se organizira informativna kampanja o postupku savjetovanja i samim savjetovanjima u kojoj želi aktivno sudjelovati zajedno s organizacijama koje zastupa. |
| --- | --- |

1.16.

Konačno, EGSO poziva da se organizira informativna kampanja o postupku savjetovanja i samim savjetovanjima u kojoj želi aktivno sudjelovati zajedno s organizacijama koje zastupa.

| 1.17. | EGSO, koji kao temeljni instrument participativne demokracije promiče strukturirani građanski dijalog, potiče Komisiju na veću uporabu platformi za strukturirani dijalog. To bi s jedne strane sudionicima omogućilo da kontinuirano sudjeluju u svim fazama političkog procesa, a s druge bi pozitivno utjecalo na troškove i uloženo vrijeme. |
| --- | --- |

1.17.

EGSO, koji kao temeljni instrument participativne demokracije promiče strukturirani građanski dijalog, potiče Komisiju na veću uporabu platformi za strukturirani dijalog. To bi s jedne strane sudionicima omogućilo da kontinuirano sudjeluju u svim fazama političkog procesa, a s druge bi pozitivno utjecalo na troškove i uloženo vrijeme.

2.   Trenutno stanje savjetovanja s dionicima

2.1.   
  Odredbe

| 2.1.1. | U skladu s člankom 11. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji, „Europska komisija obavlja šira savjetovanja sa zainteresiranim strankama kako bi osigurala koherentno i transparentno djelovanje Unije”. |
| --- | --- |

2.1.1.

U skladu s člankom 11. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji, „Europska komisija obavlja šira savjetovanja sa zainteresiranim strankama kako bi osigurala koherentno i transparentno djelovanje Unije”.

Cilj takvih savjetovanja jest osigurati da dionici organiziranog civilnog društva i građani aktivno sudjeluju u ostvarivanju općeg europskog interesa pri izradi politika kako bi se osigurala njihova demokratičnost i što šira javna podrška.

| 2.1.2. | „Savjetovanje” je proces kojim Komisija prikuplja mišljenja i stajališta građana i dionika. Taj dodatni proces ne dovodi u pitanje strukturirani civilni dijalog (članak 11. stavak 2. UFEU-a) ili savjetovanja koji se održavaju u točno određenim okvirima, poput savjetovanja sa socijalnim partnerima u okviru socijalnog dijaloga (organizacije poslodavaca i sindikalne organizacije, članak 154. UFEU-a) ili savjetovanja sa savjetodavnim tijelima poput Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (članak 304. UFEU-a) (2). |
| --- | --- |

2.1.2.

„Savjetovanje” je proces kojim Komisija prikuplja mišljenja i stajališta građana i dionika. Taj dodatni proces ne dovodi u pitanje strukturirani civilni dijalog (članak 11. stavak 2. UFEU-a) ili savjetovanja koji se održavaju u točno određenim okvirima, poput savjetovanja sa socijalnim partnerima u okviru socijalnog dijaloga (organizacije poslodavaca i sindikalne organizacije, članak 154. UFEU-a) ili savjetovanja sa savjetodavnim tijelima poput Europskog gospodarskog i socijalnog odbora (članak 304. UFEU-a) (2).

| 2.1.3. | Osim savjetovanja u kojima sudjeluju u skladu s člankom 154. UFEU-a, socijalni partneri, sindikati i poslodavci u potpunosti sudjeluju u savjetovanjima spomenutima u točkama 2.1.1. i 2.1.2., posebice onima koji se tiču zaštite potrošača, ekološkog prava, trgovinske politike itd. |
| --- | --- |

2.1.3.

Osim savjetovanja u kojima sudjeluju u skladu s člankom 154. UFEU-a, socijalni partneri, sindikati i poslodavci u potpunosti sudjeluju u savjetovanjima spomenutima u točkama 2.1.1. i 2.1.2., posebice onima koji se tiču zaštite potrošača, ekološkog prava, trgovinske politike itd.

U skladu s Ugovorima, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru dodijeljena je savjetodavna funkcija prema Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji. Štoviše, u protokolu o suradnji (3) detaljno su navedeni modaliteti suradnje između Odbora i Komisije.

2.2.   
  Smjernice za savjetovanje s dionicima

| 2.2.1. | Godine 2002. Europska komisija je ustanovila minimalne standarde (4) koji se obavezno moraju primjenjivati na sva savjetovanja koja se s dionicima vode o svim prijedlozima, bili oni zakonodavni ili nezakonodavni. U okviru programa REFIT, Komisija je najavila da će se savjetovanja održavati za procjene, provjere prikladnosti te izradu provedbenih i delegiranih akata (5). |
| --- | --- |

2.2.1.

Godine 2002. Europska komisija je ustanovila minimalne standarde (4) koji se obavezno moraju primjenjivati na sva savjetovanja koja se s dionicima vode o svim prijedlozima, bili oni zakonodavni ili nezakonodavni. U okviru programa REFIT, Komisija je najavila da će se savjetovanja održavati za procjene, provjere prikladnosti te izradu provedbenih i delegiranih akata (5).

| 2.2.2. | U svojim smjernicama za provedbu savjetovanja koje je 2002. namijenila glavnim upravama Europska komisija, između ostalog, predviđa objavljivanje objašnjenja o temi, sadržaju i cilju savjetovanja. Po završetku savjetovanja predviđa se objavljivanje sažetaka rezultata te informacija o broju dobivenih odgovora i prirodi ispitanika. |
| --- | --- |

2.2.2.

U svojim smjernicama za provedbu savjetovanja koje je 2002. namijenila glavnim upravama Europska komisija, između ostalog, predviđa objavljivanje objašnjenja o temi, sadržaju i cilju savjetovanja. Po završetku savjetovanja predviđa se objavljivanje sažetaka rezultata te informacija o broju dobivenih odgovora i prirodi ispitanika.

| 2.2.3. | U ovom trenutku ne postoje važeća formalna pravila za višejezičnost. |
| --- | --- |

2.2.3.

U ovom trenutku ne postoje važeća formalna pravila za višejezičnost.

| 2.2.4. | Smjernicama iz 2002. godine koje sadrže minimalne standarde i kojih se treba pridržavati tijekom savjetovanja s dionicima određeno je deset etapa u postupku savjetovanja. Te su etape podijeljene u tri faze: određivanje strategije (6), provedba savjetovanja (7) i analiza rezultata (8). |
| --- | --- |

2.2.4.

Smjernicama iz 2002. godine koje sadrže minimalne standarde i kojih se treba pridržavati tijekom savjetovanja s dionicima određeno je deset etapa u postupku savjetovanja. Te su etape podijeljene u tri faze: određivanje strategije (6), provedba savjetovanja (7) i analiza rezultata (8).

| 2.2.5. | Europska komisija predviđa dvanaest različitih metoda za svoja pripremna savjetovanja ovisno o ciljevima i ciljnoj skupini. To su: otvorena javna savjetovanja na internetu; studije; Eurobarometar; konferencije, javna savjetovanja, susreti s dionicima; sastanci, radionice, seminari s izravno zainteresiranim stranama; ciljne skupine; pojedinačni razgovori; skupine stručnjaka Europske komisije; okrugli stolovi MSP-a; savjetovanja s lokalnim i regionalnim tijelima vlasti; upitnici; te internetski forumi. |
| --- | --- |

2.2.5.

Europska komisija predviđa dvanaest različitih metoda za svoja pripremna savjetovanja ovisno o ciljevima i ciljnoj skupini. To su: otvorena javna savjetovanja na internetu; studije; Eurobarometar; konferencije, javna savjetovanja, susreti s dionicima; sastanci, radionice, seminari s izravno zainteresiranim stranama; ciljne skupine; pojedinačni razgovori; skupine stručnjaka Europske komisije; okrugli stolovi MSP-a; savjetovanja s lokalnim i regionalnim tijelima vlasti; upitnici; te internetski forumi.

2.3.   
  Primjena smjernica u praksi

| 2.3.1. | Unatoč tim smjernicama i velikom broju dostupnih metoda i instrumenata, mnogi dionici kritični su prema učinkovitosti postojećeg sustava savjetovanja. Konkretne prepreke uključuju poteškoće s dobivanjem informacija o savjetovanjima (lakim pronalaženjem informacija na internetskim stranicama EU-a i objavljivanjem savjetovanja), jezikom i terminologijom, obavještavanjem o rezultatima i, naposljetku, praćenjem. |
| --- | --- |

2.3.1.

Unatoč tim smjernicama i velikom broju dostupnih metoda i instrumenata, mnogi dionici kritični su prema učinkovitosti postojećeg sustava savjetovanja. Konkretne prepreke uključuju poteškoće s dobivanjem informacija o savjetovanjima (lakim pronalaženjem informacija na internetskim stranicama EU-a i objavljivanjem savjetovanja), jezikom i terminologijom, obavještavanjem o rezultatima i, naposljetku, praćenjem.

| 2.3.2. | Osim toga, kvaliteta i pristup savjetovanja znatno se razlikuju od jedne glavne uprave do druge, a primijećen je i nedostatak koordinacije i jedinstvenog metodološkog pristupa. |
| --- | --- |

2.3.2.

Osim toga, kvaliteta i pristup savjetovanja znatno se razlikuju od jedne glavne uprave do druge, a primijećen je i nedostatak koordinacije i jedinstvenog metodološkog pristupa.

| 2.3.3. | Na temelju uzorka EGSO je istražio primjenu smjernica u prvih 25 savjetovanja održanih u 2014. Na temelju tog uzorka mogu se donijeti sljedeći zaključci:






  — | kod sudjelovanja u internetskom savjetovanju postoje značajne razlike (9), |
| --- | --- | --- |

2.3.3.

Na temelju uzorka EGSO je istražio primjenu smjernica u prvih 25 savjetovanja održanih u 2014. Na temelju tog uzorka mogu se donijeti sljedeći zaključci:

—

kod sudjelovanja u internetskom savjetovanju postoje značajne razlike (9),

| — | tamo gdje je bilo malo ispitanika, reprezentativnost je de facto bila loša, i s geografskog aspekta i s aspekta kategorije ispitanika. Kad je odgovora bilo više, činilo se da je geografska reprezentativnost bolja, ali je kvaliteta odgovora često bila neuravnotežena. Međutim, jasno se primjećuje da prevladavaju ispitanici iz „velikih” država članica. Nadalje, odgovori organizacija sa sjedištem u Bruxellesu tretiraju se kao odgovori iz Belgije, iako se u velikom broju slučajeva radi o europskim savezima i organizacijama koje nemaju veze s Belgijom kao državom članicom, |
| --- | --- |

—

tamo gdje je bilo malo ispitanika, reprezentativnost je de facto bila loša, i s geografskog aspekta i s aspekta kategorije ispitanika. Kad je odgovora bilo više, činilo se da je geografska reprezentativnost bolja, ali je kvaliteta odgovora često bila neuravnotežena. Međutim, jasno se primjećuje da prevladavaju ispitanici iz „velikih” država članica. Nadalje, odgovori organizacija sa sjedištem u Bruxellesu tretiraju se kao odgovori iz Belgije, iako se u velikom broju slučajeva radi o europskim savezima i organizacijama koje nemaju veze s Belgijom kao državom članicom,

| — | u pogledu transparentnosti i povratnih informacija o rezultatima, u uzorku od 25 savjetovanja samo je u njih šest bio objavljen sažetak rezultata, što je manje od četvrtine. U manje od polovice savjetovanja objavljene su i reakcije. Ni u jednom savjetovanju nije dano više informacija o praćenju predmeta. |
| --- | --- |

—

u pogledu transparentnosti i povratnih informacija o rezultatima, u uzorku od 25 savjetovanja samo je u njih šest bio objavljen sažetak rezultata, što je manje od četvrtine. U manje od polovice savjetovanja objavljene su i reakcije. Ni u jednom savjetovanju nije dano više informacija o praćenju predmeta.

Iz toga se može zaključiti da postoji općenito pomanjkanje reprezentativnost, kvalitete i informacija o rezultatima i praćenju.

3.   Sadašnja Komisija: nove metode rada i perspektive

| 3.1. | U sklopu političkih smjernica nove Komisije, porast demokracije u Europskoj uniji jedan je od deset prioriteta. Cilj uspostave obaveznog registra za sve organizacije i osobe koje lobiraju u Komisiji i Europskom parlamentu u središtu je tog prioriteta. |
| --- | --- |

3.1.

U sklopu političkih smjernica nove Komisije, porast demokracije u Europskoj uniji jedan je od deset prioriteta. Cilj uspostave obaveznog registra za sve organizacije i osobe koje lobiraju u Komisiji i Europskom parlamentu u središtu je tog prioriteta.

| 3.2. | Komisija je 19. svibnja 2015. objavila paket mjera namijenjen boljem zakonodavstvu – „Paket mjera za bolju izradu zakonodavstva” (10) – o kojem će Odbor izraditi mišljenje na zahtjev Komisije. Temelje predviđenih mjera čine četiri elementa: pristup koji se zasniva na transparentnosti i savjetovanju, stalno preispitivanje postojećeg zakonodavstva, bolje ocjene učinka i bolja kontrola kvalitete te novi međuinstitucijski sporazum. |
| --- | --- |

3.2.

Komisija je 19. svibnja 2015. objavila paket mjera namijenjen boljem zakonodavstvu – „Paket mjera za bolju izradu zakonodavstva” (10) – o kojem će Odbor izraditi mišljenje na zahtjev Komisije. Temelje predviđenih mjera čine četiri elementa: pristup koji se zasniva na transparentnosti i savjetovanju, stalno preispitivanje postojećeg zakonodavstva, bolje ocjene učinka i bolja kontrola kvalitete te novi međuinstitucijski sporazum.

| 3.3. | U sklopu toga su također predložene revidirane smjernice za savjetovanje s dionicima. Tijekom njihove pripreme organizirano je savjetovanje (11) o „smjernicama za savjetovanje s dionicima”. Rezultati (12) tog savjetovanja uzeti su u obzir pri izradi ovog mišljenja. |
| --- | --- |

3.3.

U sklopu toga su također predložene revidirane smjernice za savjetovanje s dionicima. Tijekom njihove pripreme organizirano je savjetovanje (11) o „smjernicama za savjetovanje s dionicima”. Rezultati (12) tog savjetovanja uzeti su u obzir pri izradi ovog mišljenja.

4.   Poboljšanje učinkovitosti savjetovanja: preporuke

EGSO savjetovanja smatra sredstvom približavanja europskim građanima, pod uvjetom da su postupci strukturirani, kontinuirani i da jamče dobru reprezentativnost dionika. Samo će tako savjetovanja doprinijeti učinkovitom uključivanju građana i civilnog društva u europski projekt.

EGSO je u tu svrhu već iznio konkretne prijedloge, posebice u svojim mišljenjima o savjetovanju u okviru programa „Bolja izrada zakonodavstva”, u vezi s člankom 11. UFEU-a te u okviru programa REFIT (13).

4.1.   
  Ključni elementi postupka savjetovanja

| 4.1.1. | EGSO poziva Komisiju da glavne uprave obaveže na poštovanje postojećih internih smjernica i sankcionira njihovo nepoštovanje (primjerice u slučaju u slučaju kada odgovori nisu transparentni ili kad nema izvješća o ocjeni), kao što Odbor za ocjene učinka sankcionira nekvalitetne ocjene učinka. |
| --- | --- |

4.1.1.

EGSO poziva Komisiju da glavne uprave obaveže na poštovanje postojećih internih smjernica i sankcionira njihovo nepoštovanje (primjerice u slučaju u slučaju kada odgovori nisu transparentni ili kad nema izvješća o ocjeni), kao što Odbor za ocjene učinka sankcionira nekvalitetne ocjene učinka.

| 4.1.2. | EGSO se stoga zalaže za uspostavu koordinacijskog odjela u Glavnom tajništvu Komisije, pod neposrednim vodstvom nadležnog potpredsjednika Komisije. Taj bi odjel također svim glavnim upravama pružao podršku u pogledu općeg pristupa i strategije savjetovanja, izrade i provedbe zahtjeva za kvalitetu postupaka, usmjeravanja u pogledu kvalitete, informacija i praćenja. |
| --- | --- |

4.1.2.

EGSO se stoga zalaže za uspostavu koordinacijskog odjela u Glavnom tajništvu Komisije, pod neposrednim vodstvom nadležnog potpredsjednika Komisije. Taj bi odjel također svim glavnim upravama pružao podršku u pogledu općeg pristupa i strategije savjetovanja, izrade i provedbe zahtjeva za kvalitetu postupaka, usmjeravanja u pogledu kvalitete, informacija i praćenja.

| 4.1.3. | Koordinacijskom odjelu pomagala bi skupina stručnjaka, zajedno s predstavnicima ciljnih skupina kojima je savjetovanje namijenjeno. EGSO poziva Komisiju da iskoristi i stručnost Odbora, posebice u pogledu odabira ciljnih skupina, potvrđivanja upitnika, sinteze i praćenja rezultata. |
| --- | --- |

4.1.3.

Koordinacijskom odjelu pomagala bi skupina stručnjaka, zajedno s predstavnicima ciljnih skupina kojima je savjetovanje namijenjeno. EGSO poziva Komisiju da iskoristi i stručnost Odbora, posebice u pogledu odabira ciljnih skupina, potvrđivanja upitnika, sinteze i praćenja rezultata.

| 4.1.4. | Sustavniji pristup savjetovanjima, s preciznijim vremenskim rasporedom i prethodnom najavom, trebao bi omogućiti dionicima da se pripreme za sudjelovanje. U tom je smislu neophodan pouzdan i redovno ažuriran preliminarni raspored savjetovanja. Općenitije govoreći, EGSO predlaže Komisiji da ta savjetovanja bolje organizira i, naročito, da ih postavi na institucionalne i reprezentativne temelje koristeći pri tome resurse savjetodavnih ili njima sličnih tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

4.1.4.

Sustavniji pristup savjetovanjima, s preciznijim vremenskim rasporedom i prethodnom najavom, trebao bi omogućiti dionicima da se pripreme za sudjelovanje. U tom je smislu neophodan pouzdan i redovno ažuriran preliminarni raspored savjetovanja. Općenitije govoreći, EGSO predlaže Komisiji da ta savjetovanja bolje organizira i, naročito, da ih postavi na institucionalne i reprezentativne temelje koristeći pri tome resurse savjetodavnih ili njima sličnih tijela na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

| 4.1.5. | EGSO poziva Komisiju da svake godine objavi ocjenu svog pristupa savjetovanjima i postignutih rezultata. |
| --- | --- |

4.1.5.

EGSO poziva Komisiju da svake godine objavi ocjenu svog pristupa savjetovanjima i postignutih rezultata.

EGSO preporučuje Komisiji da sastavi zbirku najboljih praksi, prikupljenih u državama članicama, koje mogu poslužiti kao primjer. Studije OECD-a o toj temi mogle bi biti vrlo korisne u tu svrhu (14). Odbor, nadalje, preporučuje poticanje svih oblika građanskog angažmana i sudjelovanja. „Kodeks dobre prakse za sudjelovanje građana u postupku donošenja odluka” Vijeća Europe može biti dobar primjer (15).

4.2.   
  Izrada pregleda dionika

| 4.2.1. | Da bi se dobile potrebne informacije, ključno je ispravno utvrditi ciljnu skupinu savjetovanja. Za to su potrebna dokazano pouzdana stručna sredstva. Također je neophodno osigurati učinkovitu suradnju s postojećim strukturama, Odborom te legitimnim reprezentativnim organizacijama civilnog društva. U okviru svojih nadležnosti te u uskoj suradnji s odgovarajućim organizacijama i Komisijom, EGSO može sudjelovati u identificiranju predstavničkih organizacija unutar određenih ciljnih skupina. |
| --- | --- |

4.2.1.

Da bi se dobile potrebne informacije, ključno je ispravno utvrditi ciljnu skupinu savjetovanja. Za to su potrebna dokazano pouzdana stručna sredstva. Također je neophodno osigurati učinkovitu suradnju s postojećim strukturama, Odborom te legitimnim reprezentativnim organizacijama civilnog društva. U okviru svojih nadležnosti te u uskoj suradnji s odgovarajućim organizacijama i Komisijom, EGSO može sudjelovati u identificiranju predstavničkih organizacija unutar određenih ciljnih skupina.

| 4.2.2. | EGSO-ov rad (16) na definiranju kriterija reprezentativnosti organizacija organiziranog civilnog društva mogao bi poslužiti kao temelj spomenutog postupka utvrđivanja reprezentativnih organizacija. EGSO bi stoga želio dodatno ojačati utjecaj tih organizacija, kao i suradnju s njima, tijekom savjetovanja. |
| --- | --- |

4.2.2.

EGSO-ov rad (16) na definiranju kriterija reprezentativnosti organizacija organiziranog civilnog društva mogao bi poslužiti kao temelj spomenutog postupka utvrđivanja reprezentativnih organizacija. EGSO bi stoga želio dodatno ojačati utjecaj tih organizacija, kao i suradnju s njima, tijekom savjetovanja.

| 4.2.3. | Potrebno je sustavno paziti na ispravnu raspodjelu, kako geografsku tako i prema ciljnim skupinama. Pri izradi pregleda dionika također je potrebno osigurati da se posebna pažnja posveti slabije zastupljenim skupinama ili onima koje raspolažu s manje sredstava. |
| --- | --- |

4.2.3.

Potrebno je sustavno paziti na ispravnu raspodjelu, kako geografsku tako i prema ciljnim skupinama. Pri izradi pregleda dionika također je potrebno osigurati da se posebna pažnja posveti slabije zastupljenim skupinama ili onima koje raspolažu s manje sredstava.

| 4.2.4. | EGSO smatra da je pri analizi odgovora dobivenih tijekom savjetovanja važno uvesti mehanizam opravdanog ponderiranja kako bi se dala prednost reprezentativnim i izravno zainteresiranim organizacijama. |
| --- | --- |

4.2.4.

EGSO smatra da je pri analizi odgovora dobivenih tijekom savjetovanja važno uvesti mehanizam opravdanog ponderiranja kako bi se dala prednost reprezentativnim i izravno zainteresiranim organizacijama.

| 4.2.5. | Da bi se povećalo sudjelovanje dionika u savjetovanjima, sadržaj povratnih informacija po završetku savjetovanja od velike je važnosti. Dionici moraju moći vidjeti rezultate svog doprinosa i osjetiti da su imali stvaran utjecaj na iznijete prijedloge, ili im treba objasniti zašto neki elementi nisu uzeti u obzir. |
| --- | --- |

4.2.5.

Da bi se povećalo sudjelovanje dionika u savjetovanjima, sadržaj povratnih informacija po završetku savjetovanja od velike je važnosti. Dionici moraju moći vidjeti rezultate svog doprinosa i osjetiti da su imali stvaran utjecaj na iznijete prijedloge, ili im treba objasniti zašto neki elementi nisu uzeti u obzir.

4.3.   
  Metodologija i instrumenti

| 4.3.1. | EGSO bi mogao imati ulogu „mreže mreža” i (internetom) slati pismena savjetovanja raznim dionicima (kao što to Odbor regija čini za lokalne uprave). Što se tiče interaktivnih susreta, EGSO bi mogao imati ulogu organizatora, imajući u vidu njegove veze i stručnost na tom području, |
| --- | --- |

4.3.1.

EGSO bi mogao imati ulogu „mreže mreža” i (internetom) slati pismena savjetovanja raznim dionicima (kao što to Odbor regija čini za lokalne uprave). Što se tiče interaktivnih susreta, EGSO bi mogao imati ulogu organizatora, imajući u vidu njegove veze i stručnost na tom području,

| 4.3.2. | Upitnik za (internetska) savjetovanja potrebno je uputiti civilnim organizacijama koje predstavljaju dotične ciljne skupine kako bi one dostavile svoje komentare, a treba biti na jeziku publike kojoj je namijenjen. Također je uputno da se upitnik prethodno testira na uzorku zainteresiranih dionika. U tu svrhu bi prethodno izrađeni pregled zainteresiranih dionika i registar transparentnosti mogli poslužiti kao sredstva za odabir tih organizacija (vidjeti točku 4.2.). EGSO bi tome mogao doprinijeti ulogom posrednika. |
| --- | --- |

4.3.2.

Upitnik za (internetska) savjetovanja potrebno je uputiti civilnim organizacijama koje predstavljaju dotične ciljne skupine kako bi one dostavile svoje komentare, a treba biti na jeziku publike kojoj je namijenjen. Također je uputno da se upitnik prethodno testira na uzorku zainteresiranih dionika. U tu svrhu bi prethodno izrađeni pregled zainteresiranih dionika i registar transparentnosti mogli poslužiti kao sredstva za odabir tih organizacija (vidjeti točku 4.2.). EGSO bi tome mogao doprinijeti ulogom posrednika.

4.4.   
  Određivanje vremenskog rasporeda i trajanja

| 4.4.1. | Smjernice predviđaju da za savjetovanje na internetu treba predvidjeti rok od najmanje dvanaest tjedana, dok je za interaktivne susrete predviđen rok od dvadeset radnih dana. EGSO preporučuje da savjetovanja ne započinju tijekom ljetnog razdoblja. Osim toga, preliminarni raspored (vidjeti točku 4.1.4.) treba poštovati što je više moguće. |
| --- | --- |

4.4.1.

Smjernice predviđaju da za savjetovanje na internetu treba predvidjeti rok od najmanje dvanaest tjedana, dok je za interaktivne susrete predviđen rok od dvadeset radnih dana. EGSO preporučuje da savjetovanja ne započinju tijekom ljetnog razdoblja. Osim toga, preliminarni raspored (vidjeti točku 4.1.4.) treba poštovati što je više moguće.

Kako bi se dionicima omogućilo da se pripreme za sudjelovanje u savjetovanjima, EGSO smatra da im je potrebno proslijediti dovoljno informacija o cijelom postupku pripreme i planiranju (različitih) savjetovanja. Treba upotrijebiti sva učinkovita sredstva kako bi se dionike potaknulo na sudjelovanje.

4.5.   
  Objavljivanje savjetovanja: dostupnost i vidljivost

| 4.5.1. | EGSO poziva Komisiju, uključujući njezine delegacije u državama članicama, da organizira učinkovitu i kontinuiranu informativnu kampanju namijenjenu najavi savjetovanja i poticanju dionika da u njima sudjeluju. Tome zacijelo može doprinijeti i Odbor koji od svojih članova može zatražiti da šire informacije unutar svojih krugova. |
| --- | --- |

4.5.1.

EGSO poziva Komisiju, uključujući njezine delegacije u državama članicama, da organizira učinkovitu i kontinuiranu informativnu kampanju namijenjenu najavi savjetovanja i poticanju dionika da u njima sudjeluju. Tome zacijelo može doprinijeti i Odbor koji od svojih članova može zatražiti da šire informacije unutar svojih krugova.

| 4.5.2. | Svako savjetovanje treba najaviti jasno, primjereno i pravovremeno, u medijima Komisije i država članica te zainteresiranim organizacijama civilnog društva. Predstavnici Komisije u državama članicama također bi trebali biti uključeni u taj opći pristup. |
| --- | --- |

4.5.2.

Svako savjetovanje treba najaviti jasno, primjereno i pravovremeno, u medijima Komisije i država članica te zainteresiranim organizacijama civilnog društva. Predstavnici Komisije u državama članicama također bi trebali biti uključeni u taj opći pristup.

4.6.   
  Analiza rezultata

| 4.6.1. | EGSO ističe da je važno da Komisija uvaži stajališta izražena tijekom savjetovanja i da obrazloži u kojoj ih je mjeri uzela u obzir. |
| --- | --- |

4.6.1.

EGSO ističe da je važno da Komisija uvaži stajališta izražena tijekom savjetovanja i da obrazloži u kojoj ih je mjeri uzela u obzir.

| 4.6.2. | Prilikom opravdanog ponderiranja pri obradi rezultata (vidjeti točku 4.2.3.) dionici organiziranog civilnog društva razmjerno moraju biti najviše zastupljeni. |
| --- | --- |

4.6.2.

Prilikom opravdanog ponderiranja pri obradi rezultata (vidjeti točku 4.2.3.) dionici organiziranog civilnog društva razmjerno moraju biti najviše zastupljeni.

4.7.   
  Izrada izvješća i pružanje povratnih informacija

| 4.7.1. | EGSO podupire objavljivanje sažetog izvješća, s popratnim pregledom svih dobivenih odgovora. Time bi se pospješila transparentnost. |
| --- | --- |

4.7.1.

EGSO podupire objavljivanje sažetog izvješća, s popratnim pregledom svih dobivenih odgovora. Time bi se pospješila transparentnost.

| 4.7.2. | EGSO se također zalaže za to da se – posebice onima koji su sudjelovali u savjetovanju – proslijede podaci o daljnjem postupku, prije svega o izmjenama prijedloga te daljnjim koracima u postupku donošenja odluka. |
| --- | --- |

4.7.2.

EGSO se također zalaže za to da se – posebice onima koji su sudjelovali u savjetovanju – proslijede podaci o daljnjem postupku, prije svega o izmjenama prijedloga te daljnjim koracima u postupku donošenja odluka.

5.   Uloga Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

5.1.   
  U okviru postupka savjetovanja

| 5.1.1. | U cilju optimizacije resursa te u sklopu pristupa međuinstitucijske suradnje, Odbor bi mogao doprinijeti postupku odlučivanja svojim poznavanjem dionika aktivnih u različitim politikama EU-a, kao i svojim stručnim znanjem, iskustvom i stručnošću na području savjetovanja. |
| --- | --- |

5.1.1.

U cilju optimizacije resursa te u sklopu pristupa međuinstitucijske suradnje, Odbor bi mogao doprinijeti postupku odlučivanja svojim poznavanjem dionika aktivnih u različitim politikama EU-a, kao i svojim stručnim znanjem, iskustvom i stručnošću na području savjetovanja.

| 5.1.2. | EGSO želi, u skladu sa svojim radnim prioritetima i u suradnji s Komisijom, sudjelovati u praćenju i ocjenjivanju određenih savjetovanja, izraditi mišljenje o toj temi te, po potrebi, organizirati javno saslušanje. |
| --- | --- |

5.1.2.

EGSO želi, u skladu sa svojim radnim prioritetima i u suradnji s Komisijom, sudjelovati u praćenju i ocjenjivanju određenih savjetovanja, izraditi mišljenje o toj temi te, po potrebi, organizirati javno saslušanje.

| 5.1.3. | Odbor želi, u uskoj suradnji sa zainteresiranim organizacijama, dati svoj doprinos te svoje stručno znanje staviti na raspolaganje Komisiji u ključnim fazama postupka savjetovanja, prije svega pri odabiru ciljne skupine, sastavljanja upitnika, sintezi i praćenju. |
| --- | --- |

5.1.3.

Odbor želi, u uskoj suradnji sa zainteresiranim organizacijama, dati svoj doprinos te svoje stručno znanje staviti na raspolaganje Komisiji u ključnim fazama postupka savjetovanja, prije svega pri odabiru ciljne skupine, sastavljanja upitnika, sintezi i praćenju.

| 5.1.4. | EGSO bi, nadalje, mogao imati ulogu „mreže mreža” i posrednika te slati pismena (internetska) savjetovanja raznim dionicima (kao što to Odbor regija čini za lokalne uprave). |
| --- | --- |

5.1.4.

EGSO bi, nadalje, mogao imati ulogu „mreže mreža” i posrednika te slati pismena (internetska) savjetovanja raznim dionicima (kao što to Odbor regija čini za lokalne uprave).

| 5.1.5. | Kad se radi o interaktivnim susretima, EGSO bi u suradnji s Komisijom mogao djelovati kao organizator, kao što već redovno radi u okviru platformi za strukturni dijalog (npr. o imigraciji, potrošnji itd.). |
| --- | --- |

5.1.5.

Kad se radi o interaktivnim susretima, EGSO bi u suradnji s Komisijom mogao djelovati kao organizator, kao što već redovno radi u okviru platformi za strukturni dijalog (npr. o imigraciji, potrošnji itd.).

| 5.1.6. | U okviru učinkovite i kontinuirane informativne kampanje, Odbor može doprinijeti tako da svoje članove pozove da šire informacije unutar svojih krugova. |
| --- | --- |

5.1.6.

U okviru učinkovite i kontinuirane informativne kampanje, Odbor može doprinijeti tako da svoje članove pozove da šire informacije unutar svojih krugova.

5.2.   
  U okviru protokola o suradnji između Europske komisije i EGSO-a

| 5.2.1. | U različitim fazama pripreme, provedbe i praćenja savjetovanja, EGSO može poslužiti kao kanal za komunikaciju između Europske komisije i organiziranog civilnog društva. |
| --- | --- |

5.2.1.

U različitim fazama pripreme, provedbe i praćenja savjetovanja, EGSO može poslužiti kao kanal za komunikaciju između Europske komisije i organiziranog civilnog društva.

| 5.2.2. | Za određene aktivnosti, kao što su interaktivni susreti, može se organizirati zajedničko djelovanje Komisije i Odbora. |
| --- | --- |

5.2.2.

Za određene aktivnosti, kao što su interaktivni susreti, može se organizirati zajedničko djelovanje Komisije i Odbora.

Bruxelles, 2. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.eu-cooperation.22470

1

(2)  Ugovor o funkcioniranju Europske unije, članak 304.

2

Europski parlament, Vijeće ili Komisija moraju se savjetovati s Odborom kada je to predviđeno Ugovorima. Te institucije mogu se savjetovati s Odborom u svim slučajevima kada to smatraju primjerenim. Odbor može davati mišljenja na vlastitu inicijativu u slučajevima u kojima takav postupak smatra primjerenim.

Ako to smatraju nužnim, Europski parlament, Vijeće ili Komisija određuju Odboru rok za davanje mišljenja, koji ne može biti kraći od mjesec dana od dana kada predsjednik primi obavijest o tome. Izostanak mišljenja nakon isteka tog roka ne sprečava daljnje djelovanje.

Mišljenje Odbora dostavlja se Europskom parlamentu, Vijeću i Komisiji zajedno sa zapisnikom o vijećanju.

(3)  Vidjeti bilješku 1.

3

(4)  COM(2002) 704, dopunjen i izmijenjen s COM(2012) 746 i SWD (2012) 422.

4

(5)  COM(2014) 368.

5

(6)  1. odrediti cilj savjetovanja; 2. izraditi pregled dionika; 3. odabrati metodologiju i instrumente; 4. napraviti raspored i odrediti trajanje.

6

(7)  1. pripremiti internetske stranice; 2. oglasiti savjetovanje; 3. potvrditi primljene doprinose.

7

(8)  1. analizirati rezultate; 2. pripremiti izvještaj i dati povratne informacije; 3. ocijeniti savjetovanje.

8

(9)  Broj sudionika naveden je samo za 13 od 25 savjetovanja. Broj ispitanika varira od 14 do 1  114. Polovica je imala manje od 100 odgovora.

9

(10)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/index_en.htm

10

(11)  Savjetovanje o smjernicama za savjetovanje s dionicima, održano od 30.6.2014. do 30.9.2014.: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/consultation_2014/stakeholder-consultation/index_en.htm

11

(12)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/docs/contributions/summary_responses_stakeholder_consultation_guidelines_public_consultation_en.pdf

12

(13)  Mišljenje EGSO-a „Bolja izrada zakonodavstva”, SL C 48 od 15.2.2011., str. 107.

13

Mišljenje EGSO-a „Načela, postupci i mjere za provedbu članka 11. stavaka 1. i 2. Ugovora iz Lisabona”, SL C 11 od 15.1.2013., str. 8.

Mišljenje EGSO-a „Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT): trenutačno stanje i izgledi za budućnost”, SL C 230 od 14.7.2015., str. 66.

(14)  http://www.oecd.org/gov/regulatory-policy/governance-regulators.htm

14

(15)  http://www.coe.int/t/ngo/code_good_prac_fr.asp

15

(16)  Mišljenje EGSO-a: SL C 88 od 11.4.2006., str. 41.

16

---

III. Pripremni akti

EUROPSKI GOSPODARSKI I SOCIJALNI ODBOR

509. plenarno zasjedanje EGSO-a održano 1. i 2. srpnja 2015.

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/64 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/64

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Zelenoj knjizi o stvaranju unije tržišta kapitala”

(COM(2015) 63 završna verzija)

(2015/C 383/10)

| Izvjestitelj: | Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |
| Suizvjestiteljica: | Milena ANGELOVA |

Izvjestitelj:

Juan MENDOZA CASTRO

Suizvjestiteljica:

Milena ANGELOVA

Dana 9. ožujka 2015., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o:

„Zelenoj knjizi o stvaranju unije tržišta kapitala”

(COM(2015) 63 završna verzija).

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 18. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 1. srpnja 2015.), sa 100 glasova za, 2 protiv i 3 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Odbor podupire Zelenu knjigu o stvaranju unije tržišta kapitala, čeka prijedlog Komisije o promjenama koje bi mogle biti nužne za postizanje ciljeva navedenih u tom dokumentu te izražava uvjerenje da će predložene mjere biti utemeljene na uravnoteženom razmatranju stavova koje su izrazili svi dionici. |
| --- | --- |

1.1.

Odbor podupire Zelenu knjigu o stvaranju unije tržišta kapitala, čeka prijedlog Komisije o promjenama koje bi mogle biti nužne za postizanje ciljeva navedenih u tom dokumentu te izražava uvjerenje da će predložene mjere biti utemeljene na uravnoteženom razmatranju stavova koje su izrazili svi dionici.

| 1.2. | Cilj inicijative Komisije trebalo bi biti stvaranje uvjeta za učinkovit i moderan sektor financijskih usluga s odgovarajućom regulativom, koji bi poduzećima koja traže ulaganja, posebice MSP-ovima i poduzećima koja brzo rastu, omogućio pristup dobavljačima kapitala. |
| --- | --- |

1.2.

Cilj inicijative Komisije trebalo bi biti stvaranje uvjeta za učinkovit i moderan sektor financijskih usluga s odgovarajućom regulativom, koji bi poduzećima koja traže ulaganja, posebice MSP-ovima i poduzećima koja brzo rastu, omogućio pristup dobavljačima kapitala.

| 1.3. | EGSO tržišta kapitala smatra izvorima likvidnosti gdje poduzeća mogu prikupljati sredstva i trgovati financijskim instrumentima te snažno podupire krajnji cilj unije tržišta kapitala – prevladavanje postojeće fragmentacije tržišta, a time i omogućavanje uvrštavanja na burzu svih vrsta poduzeća. |
| --- | --- |

1.3.

EGSO tržišta kapitala smatra izvorima likvidnosti gdje poduzeća mogu prikupljati sredstva i trgovati financijskim instrumentima te snažno podupire krajnji cilj unije tržišta kapitala – prevladavanje postojeće fragmentacije tržišta, a time i omogućavanje uvrštavanja na burzu svih vrsta poduzeća.

| 1.4. | S obzirom na to da je unija tržišta kapitala za velika poduzeća u značajnoj mjeri već postala stvarnost, EGSO naglašava da treba poduzeti mjere koje će omogućiti da koristi od te unije imaju i MSP-ovi. |
| --- | --- |

1.4.

S obzirom na to da je unija tržišta kapitala za velika poduzeća u značajnoj mjeri već postala stvarnost, EGSO naglašava da treba poduzeti mjere koje će omogućiti da koristi od te unije imaju i MSP-ovi.

| 1.5. | Unija tržišta kapitala trebala bi dugoročno poboljšati financiranje gospodarstva korištenjem potencijala za promicanje najboljih praksi korporativnoga upravljanja i društvene odgovornosti poduzeća, fokusirajući se pritom ne samo na ekonomske, već i na ekološke i društvene ciljeve. |
| --- | --- |

1.5.

Unija tržišta kapitala trebala bi dugoročno poboljšati financiranje gospodarstva korištenjem potencijala za promicanje najboljih praksi korporativnoga upravljanja i društvene odgovornosti poduzeća, fokusirajući se pritom ne samo na ekonomske, već i na ekološke i društvene ciljeve.

| 1.6. | Specifične potrebe MSP-ova trebaju se izričito uzeti u obzir u donošenju svih budućih odluka vezanih uz uniju tržišta kapitala. EGSO snažno preporučuje da se poduzmu odlučne i brze mjere u smjeru:






  — | razvoja sekundarnog tržišta, |
| --- | --- | --- |

1.6.

Specifične potrebe MSP-ova trebaju se izričito uzeti u obzir u donošenju svih budućih odluka vezanih uz uniju tržišta kapitala. EGSO snažno preporučuje da se poduzmu odlučne i brze mjere u smjeru:

—

razvoja sekundarnog tržišta,

| — | osmišljavanja pojednostavljenih jedinstvenih standarda za kvalitativne i kvantitativne uvjete uvrštavanja MSP-ova na uređena tržišta financijskih instrumenata, |
| --- | --- |

—

osmišljavanja pojednostavljenih jedinstvenih standarda za kvalitativne i kvantitativne uvjete uvrštavanja MSP-ova na uređena tržišta financijskih instrumenata,

| — | uvođenja kreditnog rejtinga prema standardiziranoj i transparentnoj metodologiji, |
| --- | --- |

—

uvođenja kreditnog rejtinga prema standardiziranoj i transparentnoj metodologiji,

| — | prihvaćanja pojednostavljenih standardiziranih kriterija (modela) za registraciju na uređenim tržištima, koji osim financijskih informacija uključuju i detaljan srednjoročni poslovni plan za ulaganja i razvoj poslovanja, |
| --- | --- |

—

prihvaćanja pojednostavljenih standardiziranih kriterija (modela) za registraciju na uređenim tržištima, koji osim financijskih informacija uključuju i detaljan srednjoročni poslovni plan za ulaganja i razvoj poslovanja,

| — | stvaranja većeg broja „prilagođenih” investicijskih proizvoda, s obzirom na to da bi oni bolje odgovarali potrebama poduzeća, |
| --- | --- |

—

stvaranja većeg broja „prilagođenih” investicijskih proizvoda, s obzirom na to da bi oni bolje odgovarali potrebama poduzeća,

| — | ažuriranja i objedinjavanja definicija mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća iz različitih dijelova zakonodavstva EU-a kako bi bolje odražavale raznolikost MSP-ova i razlike među državama članicama, |
| --- | --- |

—

ažuriranja i objedinjavanja definicija mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća iz različitih dijelova zakonodavstva EU-a kako bi bolje odražavale raznolikost MSP-ova i razlike među državama članicama,

| — | definiranja poduzeća u usponu i poduzeća s visokim rastom te usmjeravanje posebne pažnje na potrebe takvih poduzeća na tržištu kapitala, |
| --- | --- |

—

definiranja poduzeća u usponu i poduzeća s visokim rastom te usmjeravanje posebne pažnje na potrebe takvih poduzeća na tržištu kapitala,

| — | stvaranja jedinstvenog europskog modela burzovne segmentacije, na temelju kojeg bi se MSP-ovi razlikovali ovisno o tome u koju vrstu izdavatelja spadaju ili stvaranja specijaliziranih segmenata na pojedinim nacionalnim uređenim tržištima, |
| --- | --- |

—

stvaranja jedinstvenog europskog modela burzovne segmentacije, na temelju kojeg bi se MSP-ovi razlikovali ovisno o tome u koju vrstu izdavatelja spadaju ili stvaranja specijaliziranih segmenata na pojedinim nacionalnim uređenim tržištima,

| — | poticanja jačanja administrativnih kapaciteta nacionalnih tijela za zaštitu potrošača i financijskih regulatornih agencija, |
| --- | --- |

—

poticanja jačanja administrativnih kapaciteta nacionalnih tijela za zaštitu potrošača i financijskih regulatornih agencija,

| — | osiguravanja uvjeta za ulagače koji su u najmanju ruku slični onima na međunarodnim tržištima, ako ne i bolji od njih. |
| --- | --- |

—

osiguravanja uvjeta za ulagače koji su u najmanju ruku slični onima na međunarodnim tržištima, ako ne i bolji od njih.

| 1.7. | EGSO se slaže sa stajalištem u Zelenoj knjizi da se vrlo mali dio ušteđevine domaćinstava ulaže u nešto što je produktivnije od državnih obveznica ili bankovnih depozita, pogotovo danas, kada se štediše suočavaju s financijskom represijom. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO se slaže sa stajalištem u Zelenoj knjizi da se vrlo mali dio ušteđevine domaćinstava ulaže u nešto što je produktivnije od državnih obveznica ili bankovnih depozita, pogotovo danas, kada se štediše suočavaju s financijskom represijom.

| 1.8. | EGSO naglašava važnost tradicionalnog bankarstva za stabilnost financijskog sustava. EGSO uviđa važnost dovršenja Europske bankarske unije. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO naglašava važnost tradicionalnog bankarstva za stabilnost financijskog sustava. EGSO uviđa važnost dovršenja Europske bankarske unije.

| 1.9. | Za održivost visokokvalitetne sekuritizacije potrebno je promicati osnovne strukture s kratkim posredničkim lancima. |
| --- | --- |

1.9.

Za održivost visokokvalitetne sekuritizacije potrebno je promicati osnovne strukture s kratkim posredničkim lancima.

| 1.10. | EGSO smatra da Zelena knjiga daje sveobuhvatan prikaz trenutnog stanja na tržištima kapitala u Europi, kao i mjera potrebnih za uspostavu unije tržišta kapitala. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO smatra da Zelena knjiga daje sveobuhvatan prikaz trenutnog stanja na tržištima kapitala u Europi, kao i mjera potrebnih za uspostavu unije tržišta kapitala.

2.   Sadržaj Zelene knjige

| 2.1. | U usporedbi s drugim područjima, financiranje na temelju tržišta kapitala u Europi relativno je nerazvijeno. Europska tržišta vlasničkih i dužničkih financijskih instrumenata te druga tržišta imaju manju ulogu u financiranju rasta, pa se europska poduzeća i dalje snažno oslanjanju na banke, zbog čega su naša gospodarstva osjetljiva na otežane uvjete bankovnog kreditiranja. |
| --- | --- |

2.1.

U usporedbi s drugim područjima, financiranje na temelju tržišta kapitala u Europi relativno je nerazvijeno. Europska tržišta vlasničkih i dužničkih financijskih instrumenata te druga tržišta imaju manju ulogu u financiranju rasta, pa se europska poduzeća i dalje snažno oslanjanju na banke, zbog čega su naša gospodarstva osjetljiva na otežane uvjete bankovnog kreditiranja.

| 2.2. | Isto tako ulagači nemaju dovoljno povjerenja, a iskorištavanje europskih štednih uloga nije uvijek najproduktivnije. |
| --- | --- |

2.2.

Isto tako ulagači nemaju dovoljno povjerenja, a iskorištavanje europskih štednih uloga nije uvijek najproduktivnije.

| 2.3. | Stvaranje unije tržišta kapitala jedna je od ključnih inicijativa u programu rada Komisije. |
| --- | --- |

2.3.

Stvaranje unije tržišta kapitala jedna je od ključnih inicijativa u programu rada Komisije.

| 2.4. | Njome bi se osigurala veća diversifikacija u financiranju gospodarstva i smanjili troškovi pribavljanja kapitala, osobito za mala i srednja poduzeća. |
| --- | --- |

2.4.

Njome bi se osigurala veća diversifikacija u financiranju gospodarstva i smanjili troškovi pribavljanja kapitala, osobito za mala i srednja poduzeća.

| 2.5. | Snažnijom integracijom tržišta kapitala, posebno kada je riječ o vlasničkim instrumentima, povećala bi se otpornost europskog gospodarstva na šokove i omogućila veća ulaganja bez porasta zaduženosti. |
| --- | --- |

2.5.

Snažnijom integracijom tržišta kapitala, posebno kada je riječ o vlasničkim instrumentima, povećala bi se otpornost europskog gospodarstva na šokove i omogućila veća ulaganja bez porasta zaduženosti.

| 2.6. | Unija tržišta kapitala trebala bi zahvaljujući učinkovitoj tržišnoj infrastrukturi i posrednicima povećati protok kapitala od ulagača do europskih investicijskih projekata, čime bi se poboljšala raspodjela rizika i kapitala u cijelom EU-u, a Europa bi u konačnici bila otpornija na šokove u budućnosti. |
| --- | --- |

2.6.

Unija tržišta kapitala trebala bi zahvaljujući učinkovitoj tržišnoj infrastrukturi i posrednicima povećati protok kapitala od ulagača do europskih investicijskih projekata, čime bi se poboljšala raspodjela rizika i kapitala u cijelom EU-u, a Europa bi u konačnici bila otpornija na šokove u budućnosti.

| 2.7. | U skladu s ključnim načelima na kojima se temelji unija tržišta kapitala, unija bi trebala maksimizirati prednosti koje tržište kapitala donosi u pogledu gospodarstva, radnih mjesta i razvoja; stvoriti jedinstveno tržište kapitala svih 28 država članica; biti izgrađena na čvrstim temeljima financijske stabilnosti; osigurati učinkovitu razinu zaštite potrošača i ulagača te pomoći u privlačenju ulaganja iz cijelog svijeta te povećati konkurentnost EU-a. |
| --- | --- |

2.7.

U skladu s ključnim načelima na kojima se temelji unija tržišta kapitala, unija bi trebala maksimizirati prednosti koje tržište kapitala donosi u pogledu gospodarstva, radnih mjesta i razvoja; stvoriti jedinstveno tržište kapitala svih 28 država članica; biti izgrađena na čvrstim temeljima financijske stabilnosti; osigurati učinkovitu razinu zaštite potrošača i ulagača te pomoći u privlačenju ulaganja iz cijelog svijeta te povećati konkurentnost EU-a.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Odbor u potpunosti podržava inicijativu Komisije. Ako se sve europske države članice žele razvijati uz dinamično gospodarstvo utemeljeno na znanju, unija tržišta kapitala predstavlja nužnu strukturnu reformu. Prepreke razvoju cijelog niza inovativnih financijskih proizvoda u Europskoj uniji trebaju biti uklonjene, jer sprečavaju konkurentno financiranje ulaganja, posebno za mala i srednja poduzeća, nova inovativna poduzeća (start-up) i za dugoročne infrastrukturne proizvode. |
| --- | --- |

3.1.

Odbor u potpunosti podržava inicijativu Komisije. Ako se sve europske države članice žele razvijati uz dinamično gospodarstvo utemeljeno na znanju, unija tržišta kapitala predstavlja nužnu strukturnu reformu. Prepreke razvoju cijelog niza inovativnih financijskih proizvoda u Europskoj uniji trebaju biti uklonjene, jer sprečavaju konkurentno financiranje ulaganja, posebno za mala i srednja poduzeća, nova inovativna poduzeća (start-up) i za dugoročne infrastrukturne proizvode.

| 3.2. | Cilj Komisijine inicijative trebalo bi biti stvaranje uvjeta za učinkovit, moderan sektor financijskih usluga s odgovarajućom, ali ne i pretjeranom regulativom, koja bi omogućila širi spektar izvora za financiranje ulaganja i time riješila zabrinjavajuće nisku razinu ulaganja. |
| --- | --- |

3.2.

Cilj Komisijine inicijative trebalo bi biti stvaranje uvjeta za učinkovit, moderan sektor financijskih usluga s odgovarajućom, ali ne i pretjeranom regulativom, koja bi omogućila širi spektar izvora za financiranje ulaganja i time riješila zabrinjavajuće nisku razinu ulaganja.

| 3.3. | EGSO tržišta kapitala smatra izvorima likvidnosti gdje poduzeća mogu prikupljati sredstva i trgovati financijskim instrumentima. Uzimajući to kao polazište, EGSO smatra da je za velika poduzeća unija tržišta kapitala već postala stvarnost, i u svojim će se odgovorima na pitanja Komisije postavljena u Zelenoj knjizi fokusirati većinom na mjere koje će omogućiti da i MSP-ovi imaju koristi od takve unije. |
| --- | --- |

3.3.

EGSO tržišta kapitala smatra izvorima likvidnosti gdje poduzeća mogu prikupljati sredstva i trgovati financijskim instrumentima. Uzimajući to kao polazište, EGSO smatra da je za velika poduzeća unija tržišta kapitala već postala stvarnost, i u svojim će se odgovorima na pitanja Komisije postavljena u Zelenoj knjizi fokusirati većinom na mjere koje će omogućiti da i MSP-ovi imaju koristi od takve unije.

| 3.4. | Unija tržišta kapitala trebala bi dugoročno poboljšati financiranje gospodarstva korištenjem potencijala za promicanje najboljih praksi korporativnoga upravljanja i društvene odgovornosti poduzeća, fokusirajući se pritom ne samo na ekonomske, već i na ekološke i društvene ciljeve. |
| --- | --- |

3.4.

Unija tržišta kapitala trebala bi dugoročno poboljšati financiranje gospodarstva korištenjem potencijala za promicanje najboljih praksi korporativnoga upravljanja i društvene odgovornosti poduzeća, fokusirajući se pritom ne samo na ekonomske, već i na ekološke i društvene ciljeve.

| 3.5. | Zelena knjiga smatra MSP-ove namjenskim izdavateljima (eng. targeted issuer). S obzirom na to, specifične potrebe MSP-ova trebaju se izričito uzeti u obzir u donošenju budućih odluka koje se tiču obveznica ili drugih financijskih instrumenata s fiksnim prinosima, odnosno:






  — | pravilan odabir dospijeća financiranja, |
| --- | --- | --- |

3.5.

Zelena knjiga smatra MSP-ove namjenskim izdavateljima (eng. targeted issuer). S obzirom na to, specifične potrebe MSP-ova trebaju se izričito uzeti u obzir u donošenju budućih odluka koje se tiču obveznica ili drugih financijskih instrumenata s fiksnim prinosima, odnosno:

—

pravilan odabir dospijeća financiranja,

| — | strukturu financiranja i povrata, |
| --- | --- |

—

strukturu financiranja i povrata,

| — | trošak financiranja, uključujući trošak povezan s ulaskom na odgovarajuće tržište, |
| --- | --- |

—

trošak financiranja, uključujući trošak povezan s ulaskom na odgovarajuće tržište,

| — | sadržaj i strukturu jamstava i kolaterala za pripremu odgovarajućeg investicijskog proizvoda. |
| --- | --- |

—

sadržaj i strukturu jamstava i kolaterala za pripremu odgovarajućeg investicijskog proizvoda.

Kako bi se na odgovarajući način zadovoljile te potrebe, ključno je osmisliti pojednostavljene i standardizirane proizvode i postupke za sudjelovanje MSP-ova na tržištima kapitala.

| 3.6. | EGSO poziva Europsku komisiju, europska nadzorna tijela i države članice da postupaju s oprezom kada donose i prenose buduće zakonodavstvo za postizanje funkcionalne unije tržišta kapitala te da osiguraju da europsko tržište kapitala za ulagače i izdavatelje stvori uvjete koji su u najmanju ruku slični onima na međunarodnim tržištima, ako ne i bolji od njih. |
| --- | --- |

3.6.

EGSO poziva Europsku komisiju, europska nadzorna tijela i države članice da postupaju s oprezom kada donose i prenose buduće zakonodavstvo za postizanje funkcionalne unije tržišta kapitala te da osiguraju da europsko tržište kapitala za ulagače i izdavatelje stvori uvjete koji su u najmanju ruku slični onima na međunarodnim tržištima, ako ne i bolji od njih.

| 3.7. | Učinkovita unija tržišta kapitala nije moguća bez uključivanja i privlačenja građana EU-a kao pojedinačnih ulagača. EGSO se slaže sa stajalištem u Zelenoj knjizi da se vrlo mali dio ušteđevine domaćinstava ulaže u nešto što je produktivnije od državnih obveznica ili bankovnih depozita, pogotovo danas, kada se štediše suočavaju s financijskom represijom. |
| --- | --- |

3.7.

Učinkovita unija tržišta kapitala nije moguća bez uključivanja i privlačenja građana EU-a kao pojedinačnih ulagača. EGSO se slaže sa stajalištem u Zelenoj knjizi da se vrlo mali dio ušteđevine domaćinstava ulaže u nešto što je produktivnije od državnih obveznica ili bankovnih depozita, pogotovo danas, kada se štediše suočavaju s financijskom represijom.

| 3.8. | Treba naglasiti važnost tradicionalnog bankarstva za stabilnost financijskog sustava. |
| --- | --- |

3.8.

Treba naglasiti važnost tradicionalnog bankarstva za stabilnost financijskog sustava.

| 3.9. | Za održivost visokokvalitetne sekuritizacije tržišta – o kakvoj se govori u Zelenoj knjizi – potrebno je promicati osnovne strukture s kratkim posredničkim lancima kako bi se zajmoprimci i štediše izravno povezali. |
| --- | --- |

3.9.

Za održivost visokokvalitetne sekuritizacije tržišta – o kakvoj se govori u Zelenoj knjizi – potrebno je promicati osnovne strukture s kratkim posredničkim lancima kako bi se zajmoprimci i štediše izravno povezali.

4.   Odgovori na pitanja postavljena u Zelenoj knjizi

4.1.   
  Prioriteti za rano djelovanje

1.   Uz pet utvrđenih prioritetnih područja za kratkoročno djelovanje, koja bi još područja trebalo odrediti kao prioritet?

Veliki dio predloženih mjera usmjeren je na primarna tržišta. Imajući na umu posebne karakteristike MSP-ova, važno je razmotriti i mogućnosti za razvoj sekundarnog tržišta.

Točnije, važno je osmisliti jedinstven i pojednostavljen standard za kvalitativne i kvantitativne zahtjeve za uvrštavanje MSP-ova na uređena tržišta financijskih instrumenata. Potrebno je razviti i mehanizam koji će MSP-ove kojima se trguje učiniti atraktivnijim ulagačima, imajući pritom na umu ograničene financijske i administrativne resurse MSP-ova.

Zadržavajući glavna načela kojima se u obzir uzimaju interesi ulagača, preporučuje se da se počne s nekim specifičnim pitanjima iz Direktive o prospektu kako bi se administrativni i birokratski zahtjevi smanjili gdje god je to moguće, kao i da se istraže mogućnosti za liberalizaciju dijela obveza u pogledu objavljivanja podataka za MSP-ove:

| — | skraćivanje rokova za razmatranje prospekta postavljenih izdavateljima koji već imaju vrijednosnice kojima se može trgovati na uređenim tržištima i koji su javno objavili ponudu vrijednosnica te imaju status javnih poduzeća, odnosno registrirani su kao izdavatelji. Rok se u tom slučaju može smanjiti na sedam dana. Treba osigurati poseban pojednostavljeni postupak za uvrštavanje MSP-ova, posebice ako bi se njima trebalo trgovati na izvanburzovnom tržištu. Direktivom bi se nacionalnim regulatornim tijelima trebala dopustiti veća diskrecija za reguliranje uvrštavanja MSP-ova, |
| --- | --- |

—

skraćivanje rokova za razmatranje prospekta postavljenih izdavateljima koji već imaju vrijednosnice kojima se može trgovati na uređenim tržištima i koji su javno objavili ponudu vrijednosnica te imaju status javnih poduzeća, odnosno registrirani su kao izdavatelji. Rok se u tom slučaju može smanjiti na sedam dana. Treba osigurati poseban pojednostavljeni postupak za uvrštavanje MSP-ova, posebice ako bi se njima trebalo trgovati na izvanburzovnom tržištu. Direktivom bi se nacionalnim regulatornim tijelima trebala dopustiti veća diskrecija za reguliranje uvrštavanja MSP-ova,

| — | u skladu s člankom 14. stavkom 2. Direktive 2003/71/EZ, obavijest o javnoj ponudi i početnim i konačnim uvjetima za upis objavljuje se u jednim dnevnim novinama. Obvezu objavljivanja najava/obavijesti i samog prospekta u papirnatom obliku i u dnevnim novinama treba sve više smanjivati. Objava informacija na internetu, posebice putem internetskih stranica određenog uređenog tržišta, odnosno poduzeća, treba postati glavni način komunikacije između izdavatelja i ulagača. S druge strane, moguće je i do određenog stupnja uskladiti zahtjeve za objavu informacija na internetskim stranicama – kroz ujednačavanje ili posebnu stranicu za ulagače; oni bi tako mogli brže i lakše doći do informacija o ključnim aspektima javno ponuđenih vrijednosnih papira. |
| --- | --- |

—

u skladu s člankom 14. stavkom 2. Direktive 2003/71/EZ, obavijest o javnoj ponudi i početnim i konačnim uvjetima za upis objavljuje se u jednim dnevnim novinama. Obvezu objavljivanja najava/obavijesti i samog prospekta u papirnatom obliku i u dnevnim novinama treba sve više smanjivati. Objava informacija na internetu, posebice putem internetskih stranica određenog uređenog tržišta, odnosno poduzeća, treba postati glavni način komunikacije između izdavatelja i ulagača. S druge strane, moguće je i do određenog stupnja uskladiti zahtjeve za objavu informacija na internetskim stranicama – kroz ujednačavanje ili posebnu stranicu za ulagače; oni bi tako mogli brže i lakše doći do informacija o ključnim aspektima javno ponuđenih vrijednosnih papira.

2.   Koje bi još mjere trebalo poduzeti u smislu raspoloživosti i standardizacije kreditnih informacija o MSP-ovima kako bi se poduprlo produbljivanje tržišta financiranja za MSP-ove i nova inovativna poduzeća te proširenje ulagačke baze?

Korisne mjere u tom kontekstu uključivale bi:

| — | uvođenje kreditnog rejtinga prema standardiziranoj i transparentnoj metodologiji, |
| --- | --- |

—

uvođenje kreditnog rejtinga prema standardiziranoj i transparentnoj metodologiji,

| — | prihvaćanje pojednostavljenih standardiziranih kriterija (modela) za registraciju na uređenim tržištima, koji osim financijskih informacija uključuju i detaljan srednjoročni poslovni plan za ulaganja i razvoj poslovanja. |
| --- | --- |

—

prihvaćanje pojednostavljenih standardiziranih kriterija (modela) za registraciju na uređenim tržištima, koji osim financijskih informacija uključuju i detaljan srednjoročni poslovni plan za ulaganja i razvoj poslovanja.

3.   Kakvu je potporu potrebno pružiti europskim fondovima za dugoročna ulaganja (ELTIF) kako bi se potaknulo njihovo prihvaćanje?

Najhitnija mjera je pregled regulatornih zahtjeva za mirovinske fondove i osiguravajuća društva u različitim državama članicama s ciljem liberalizacije njihovih portfelja gdje je to potrebno s obzirom na mogućnost ulaganja u ELTIF. Mirovinski fondovi i osiguravajuća društva bit će zainteresirani za ovaj oblik imovine, a imat će i sredstva za kapitaliziranje ELTIF-a. Kako bi se poboljšao taj postupak, bilo bi korisno razviti jedinstveni model procjene isplativosti koji bi obuhvatio cijeli investicijski lanac.

4.   Treba li EU, osim što podupire tržišnu inicijativu za utvrđivanje zajedničkih standarda, poduzeti još neke mjere kako bi potakao razvoj tržišta privatnih plasmana?

Ne. EU će možda morati poduzeti mjere ako ti tržišni napori ne uspiju.

| 4.2. | Mjere za razvoj i integraciju tržišta kapitala |
| --- | --- |

4.2.

5.   Koje druge mjere mogu poboljšati pristup sredstvima i usmjeravanje sredstava onima koji ih trebaju?

Općenito, pristup financijama bi se poboljšao ako bi se stvorilo više „prilagođenih” investicijskih proizvoda jer oni bolje odgovaraju potrebama poduzeća (na primjer, vezano uz dospijeće, kolateral i strukturu plaćanja).

Nadalje, regulatorna bi tijela trebala dopustiti mogućnost izdavanja dužničkih instrumenata koji kao vrsta ugovora s vlasnicima obveznica trebaju biti što sličniji bankovnom projektnom financiranju i korporativnom kreditiranju.

6.   Je li potrebno poduzeti mjere za promicanje bolje likvidnosti na tržištima korporativnih obveznica, poput standardizacije? Ako jest, koje su mjere potrebne i može li ih ostvariti tržište ili je potrebno regulatorno djelovanje?

Da, standardizacija će poboljšati likvidnost na tržištima korporativnih obveznica. U tom slučaju ima smisla raspravljati o regulatornim mjerama i dogovoriti ih sa svim dionicima.

7.   Treba li EU, uz potporu razvoju smjernica na tržištu, poduzeti još neke mjere kako bi se olakšao razvoj standardiziranih, transparentnih i odgovornih ulaganja u zaštitu okoliša, socijalnih ulaganja i ulaganja u upravljanje, uključujući zelene obveznice?

Da, kriteriji za standardizaciju trebali bi uključivati posebna načela vezana uz okoliš, socijalno ulaganje i ulaganje u korporativno upravljanje. EGSO potiče promicanje „zelenih obveznica” kao i „zelenih” hipoteka, kredita za projekte energetske učinkovitosti, obnovljive energije itd. Sve to treba biti među opcijama dostupnima ulagaču. EGSO smatra da je vrlo važno širiti informacije i pokretati kampanje za promoviranje ulaganja u zaštitu okoliša, socijalnih ulaganja i ulaganja u korporativno upravljanje te objaviti najbolje prakse u tom području, uključujući i kroz blisku suradnju s mrežama udruga poduzeća i ulagača i pomoću njih.

8.   Isplati li se razviti zajednički računovodstveni standard na razini EU-a za mala i srednja poduzeća uvrštena u multilateralne trgovinske platforme (MTP)? Bi li takav standard trebao postati dio rastućih tržišta MSP-ova? Ako da, pod kojim uvjetima?

Sadašnja europska definicija MSP-ova obuhvaća poduzeća vrlo različite veličine i ne omogućuje diferencijaciju po sektorima. EGSO podržava standardnu europsku definiciju mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća, pa poziva na to da se različite definicije iz različitih dijelova zakonodavstva EU-a objedine i ažuriraju, kako bi bolje odražavale raznolikost MSP-ova i razlike između država članica (1). Predlaže da se donese definicija poduzeća u usponu (eng. emerging growth company) i poduzeća s visokim rastom (eng. high growth company) te da se posebna pažnja usmjeri na potrebe takvih poduzeća na tržištu kapitala. Bez toga će MTP-ovi uključivati samo ograničen broj zemalja, a rastuća tržišta neće moći privući puno prekograničnih ulagača. Sadržaj takvog standarda treba biti u skladu s ograničenim financijskim i administrativnim kapacitetom MSP-ova.

9.   Postoje li prepreke razvoju dobro reguliranih platformi za skupno financiranje (crowdfunding) ili izravno kreditiranje (peer-to-peer), uključujući one na prekograničnoj osnovi? Ako da, kako ih ukloniti?

Razlike između nacionalnih zakonodavstava glavni su razlog slabog razvoja perspektivnih oblika ulaganja kao što je skupno financiranje. Zato se preporučuje da Komisija promiče usklađivanje zakonodavstava.

4.3.   
  Razvoj i diversifikacija izvora sredstava

10.   Kojim bi se političkim mjerama institucionalni ulagači mogli potaknuti na pribavljanje i ulaganje većih iznosa u širi spektar imovine, osobito u dugoročne projekte, MSP-ove i inovativna nova poduzeća s velikim rastom?

Prije svega, potrebno je izmijeniti propise za portfelje institucionalnih ulagača jer im u mnogim državama članicama takva ulaganja uopće nisu dozvoljena.

11.   Koje bi se mjere mogle poduzeti za smanjenje troškova koje upravitelji fondova imaju pri osnivanju i stavljanju na tržište fondova diljem EU-a? Koje prepreke sprečavaju fondove da profitiraju od ekonomije razmjera?

Troškovi čak ni sad nisu pretjerano veliki i prije svega ovise o kanalima kojima se fondovi plasiraju na tržište. Fondovi koji se plasiraju putem poslovnica banaka ili drugih financijskih ustanova obično nemaju velike troškove i ne suočavaju se s preprekama za iskorištavanje ekonomija razmjera. Fondovi koji se zasebno stavljaju na tržište donijeli bi veće troškove.

Prospekti za prikupljanje sredstava trebali bi se pojednostaviti i ujednačiti, jednako kao i registracijski dokumenti za uvrštavanje na odgovarajuće uređeno tržište.

Potreban je jedinstveni europski model burzovne segmentacije, na temelju kojeg bi se MSP-ovi razlikovali ovisno o tome u koju vrstu izdavatelja spadaju. Isti se rezultat može postići stvaranjem specijaliziranih segmenata na pojedinim nacionalnim uređenim tržištima.

12.   Bi li rad na prilagođenom tretmanu infrastrukturnih ulaganja trebalo usmjeriti na određene podskupine imovine koje se mogu jasno odrediti? Ako da, koje od njih bi Komisiji trebale biti prioritet u budućim revizijama bonitetnih pravila, kao što su CRDIV/CRR i Solventnost II?

Za financiranje infrastrukturnih projekata EGSO predlaže:

| — | uspostavu sveobuhvatnijeg postupka javne revizije infrastrukture kako bi se osiguralo bolje strateško koordiniranje planiranja, |
| --- | --- |

—

uspostavu sveobuhvatnijeg postupka javne revizije infrastrukture kako bi se osiguralo bolje strateško koordiniranje planiranja,

| — | jače usmjeravanje vlade i sredstava na europskoj razini na financijski neodržive, ali društveno važne projekte, potencijalno pomoću (djelomičnih) jamstava kako bi postali održivi, |
| --- | --- |

—

jače usmjeravanje vlade i sredstava na europskoj razini na financijski neodržive, ali društveno važne projekte, potencijalno pomoću (djelomičnih) jamstava kako bi postali održivi,

| — | izradu lako razumljivih uputa za financiranje infrastrukture pomoću banaka i tržišta kapitala, |
| --- | --- |

—

izradu lako razumljivih uputa za financiranje infrastrukture pomoću banaka i tržišta kapitala,

| — | izmjenu računovodstvenog i regulatornog tretmana infrastrukturnih projekata kako bi postali privlačniji ulagačima, |
| --- | --- |

—

izmjenu računovodstvenog i regulatornog tretmana infrastrukturnih projekata kako bi postali privlačniji ulagačima,

| — | definiranje određenih i jasno prepoznatljivih podskupina infrastrukturnih projekata i prilagodbu postupanja s infrastrukturnim ulaganjima u skladu s tim definicijama. To uključuje razne procjene rizika za svaku podskupinu te će unaprijediti predvidljivost, pa će ulaganja postati privlačnija institucionalnim ulagačima, |
| --- | --- |

—

definiranje određenih i jasno prepoznatljivih podskupina infrastrukturnih projekata i prilagodbu postupanja s infrastrukturnim ulaganjima u skladu s tim definicijama. To uključuje razne procjene rizika za svaku podskupinu te će unaprijediti predvidljivost, pa će ulaganja postati privlačnija institucionalnim ulagačima,

| — | povećanje korištenja struktura koje omogućuju malim ulagačima da kvalitetnije sudjeluju u nelikvidnom financiranju, |
| --- | --- |

—

povećanje korištenja struktura koje omogućuju malim ulagačima da kvalitetnije sudjeluju u nelikvidnom financiranju,

| — | s obzirom na to da troškovi kapitala određeni direktivom Solventnost II ne razlikuju dugoročni korporativni dug od infrastrukturnog duga, potrebno je razmotriti treba li to promijeniti, |
| --- | --- |

—

s obzirom na to da troškovi kapitala određeni direktivom Solventnost II ne razlikuju dugoročni korporativni dug od infrastrukturnog duga, potrebno je razmotriti treba li to promijeniti,

| — | poboljšanje transparentnosti i demokratske odgovornosti javno-privatnih partnerstava zahtijevanjem javnog pristupa svim ugovorima i redovitog izvještavanja javnosti o tome koliko se u njih isplati ulagati. |
| --- | --- |

—

poboljšanje transparentnosti i demokratske odgovornosti javno-privatnih partnerstava zahtijevanjem javnog pristupa svim ugovorima i redovitog izvještavanja javnosti o tome koliko se u njih isplati ulagati.

13.   Bi li uvođenje standardiziranog proizvoda ili uklanjanje postojećih prepreka za prekogranični pristup ojačalo jedinstveno tržište mirovinskog osiguranja?

Da. Ako se uzme u obzir činjenica da se mirovinsko osiguranje i filozofija mirovinskog osiguranja jako razlikuju među državama članicama i cilj koji je EK postavila u Zelenoj knjizi o uvođenju paneuropskog mirovinskog sustava.

14.   Bi li promjene uredbi o EuVECA-i i EuSEF-u olakšale upraviteljima većih fondova EU-a vođenje tih vrsta fondova? Koje bi se još promjene po potrebi mogle provesti za povećanje broja tih vrsta fondova i jesu li one uopće potrebne?

Moguće je da bi takve promjene povećale interes upravitelja velikih fondova za vođenje tih vrsta fondova. Međutim, to bi također moglo dovesti do prevelike koncentracije i sukoba interesa. Stoga je preporučljivo, prije poduzimanja takve mjere, pažljivo istražiti je li to glavna prepreka koja upravitelje velikih fondova sprečava da vode te vrste fondova.

15.   Kako EU može dodatno razvijati privatni i poduzetnički kapital kao alternativni izvor financiranja gospodarstva? Konkretno, kojim bi se mjerama mogao povećati razmjer fondova poduzetničkog kapitala i poboljšati mogućnosti izlaska za ulagače poduzetničkog kapitala?

Razmjer fondova privatnog kapitala i fondova poduzetničkog kapitala mogao bi se povećati ublažavanjem ograničenja za portfelje institucionalnih ulagača kao što su mirovinski fondovi, osiguravajuća društva i zajednička ulaganja u prenosive vrijednosne papire (UCITS).

16.   Postoje li prepreke za sigurno povećanje bankarskih i nebankarskih izravnih zajmova poduzećima koja trebaju financiranje?

U razdoblju nakon financijske krize bankovno kreditiranje još je više ograničeno zbog strožih zahtjeva adekvatnosti kapitala i potrebe da se smanji izloženost riziku. Zakonodavstvo u mnogim državama članicama ne dopušta nebankarske izravne kredite, a u mnogim slučajevima osiguravajuća društva, mirovinski fondovi i druge financijske institucije ne mogu izravno kreditirati nefinancijska poduzeća.

17.   Kako povećati prekogranična ulaganja malih ulagača u UCITS?

Prekogranična ulaganja zahtijevaju dobro razvijenu investicijsku kulturu, relevantno znanje i tečno poznavanje stranih jezika. Stoga bi se povećanje prekograničnog ulaganja malih ulagača moglo ostvariti samo promicanjem korištenja osobnih financijskih planera (konzultanata) koji bi malim ulagačima mogli pomoći da donesu informirane odluke u međunarodnom kontekstu.

18.   Kako europska nadzorna tijela mogu dodatno pridonijeti zaštiti potrošača i ulagača?

U većini država članica nacionalna tijela za zaštitu potrošača obično imaju relativno ograničene ovlasti u području financijskih usluga. U nekim slučajevima nije ni jasno imaju li zakonska prava u tom području, ni koja su to prava. Zato bi moglo biti korisno da europska nadzorna tijela potaknu jačanje administrativnih kapaciteta nacionalnih tijela za zaštitu potrošača i financijskih regulatornih agencija.

19.   Kojim bi se mjerama politika mogla povećati ulaganja malih ulagača? Što bi se još moglo učiniti kako bi se osnažili i zaštitili građani EU-a kod pristupa tržištu kapitala?

Poticati države članice da stvore povoljne uvjete za brokere i investicijska društva da formiraju sredstva za nove pothvate koji dopuštaju porezne inicijative (kao što je umanjivanje poreza na dohodak od štednje kućanstava za iznos ulaganja). Zajedno s poboljšanjem institucionalne zaštite potrošača (kao što se predlaže u odgovoru na prethodno pitanje) povećanje ulaganja malih ulagača također se može stimulirati uvođenjem različitih oblika financijske obuke usmjerene na amaterske ulagače i štediše, te vrlo regulirane konzultantske usluge financijskog planiranja za pojedince.

20.   Postoje li najbolje nacionalne prakse za razvoj jednostavnih i transparentnih investicijskih proizvoda za potrošače i mogu li se one proširiti?

Najbolje prakse još nisu ustaljene i još se oblikuju. Među nekoliko primjera je postupak akreditacije investicijskih proizvoda koji provode profesionalne udruge u Ujedinjenoj Kraljevini (2). Općenito razvoj takvih proizvoda nije lak zato što investicijski proizvodi mogu po svojoj prirodi biti složeni, ali i zato što izdavatelji pokušavaju zadovoljiti niz potreba te svoje proizvode učiniti različitima od drugih sličnih proizvoda. Drugi bi se problem mogao pojaviti ako bi vlade pokušale nametnuti razvoj takvih proizvoda jer bi se to moglo smatrati intervencijom na tržištu i ograničavanjem tržišnog natjecanja. Zbog toga bi, umjesto napora u tom smjeru, bilo produktivnije poticati razvoj financijskog obrazovanja i financijskih savjetodavnih usluga za pojedince.

21.   Mogu li se u području reguliranja financijskih usluga poduzeti dodatne mjere kojima bi se osiguralo da EU bude međunarodno konkurentan i privlačan za ulaganja?

Konkurentnost treba promatrati komparativno. Zato tržišta kapitala u EU-u trebaju ulagačima osigurati uvjete koji se slični onima na međunarodnim tržištima, ako ne i bolji od njih. To bi zahtijevalo mjere za poboljšanje zaštite ulagača i prilagodbu poreznih struktura (pažljivijim analiziranjem prednosti i troškova predloženog poreza na financijske transakcije).

| 22. | Koje bi se mjere mogle poduzeti kako bi se poduzećima iz EU-a olakšao pristup ulagačima i tržištima kapitala u trećim zemljama? |
| --- | --- |

22.

Najbolji je način poticati suradnju s bankama koje imaju razvijenu mrežu poslovnica u trećim zemljama.

4.4.   
  Poboljšanje učinkovitosti tržišta – posrednici, infrastruktura i širi pravni okvir

23.   Postoje li mehanizmi za poboljšanje funkcioniranja i učinkovitosti tržišta koji nisu obuhvaćeni ovom knjigom, a posebno u područjima funkcioniranja i likvidnosti tržišta vlasničkih instrumenata i obveznica?

Ti bi mehanizmi mogli uključivati:

| — | osiguravanje dugoročne minimalne likvidnosti tržišta financijskih instrumenata koje izdaju mala i srednja poduzeća. To se može postići poticanjem ponuđača likvidnih sredstava ili održavatelja tržišta koji na burzi nude financijske instrumente koje izdaju MSP-ovi, |
| --- | --- |

—

osiguravanje dugoročne minimalne likvidnosti tržišta financijskih instrumenata koje izdaju mala i srednja poduzeća. To se može postići poticanjem ponuđača likvidnih sredstava ili održavatelja tržišta koji na burzi nude financijske instrumente koje izdaju MSP-ovi,

| — | povećanje povjerenja ulagača u MSP-ove uvođenjem najboljih praksi korporativnog upravljanja i uključivanjem ključnih financijskih ulagača u njihovo upravljanje, |
| --- | --- |

—

povećanje povjerenja ulagača u MSP-ove uvođenjem najboljih praksi korporativnog upravljanja i uključivanjem ključnih financijskih ulagača u njihovo upravljanje,

| — | povećanje privlačnosti MSP-ova – npr. pružajući mogućnost za korporativna jamstva (ili jamstva specijaliziranih ustanova) za emisije vrijednosnica MSP-ova koji zadovoljavaju određene kriterije, |
| --- | --- |

—

povećanje privlačnosti MSP-ova – npr. pružajući mogućnost za korporativna jamstva (ili jamstva specijaliziranih ustanova) za emisije vrijednosnica MSP-ova koji zadovoljavaju određene kriterije,

| — | uvođenje poticaja za MSP-ove koji su uvršteni na uređena tržišta, |
| --- | --- |

—

uvođenje poticaja za MSP-ove koji su uvršteni na uređena tržišta,

| — | uvođenje poticaja za ulagače u vrijednosnice uvrštenih MSP-ova. |
| --- | --- |

—

uvođenje poticaja za ulagače u vrijednosnice uvrštenih MSP-ova.

24.   Postoje li, prema vašem mišljenju, područja u kojima jedinstvena pravila još nisu dovoljno razvijena?

Pristup na temelju jedinstvenih pravila, koji je razvijen za bankarski sektor kroz CRD IV, DGS i BRRD, stvara jednake uvjete i unapređuje jedinstveno tržište. Zato bi proširenje ovog pristupa na nebankarski financijski sektor bilo vrlo korisno. Pristup sličan onom iz BRRD-a također bi se trebalo uvesti za središnje ugovorne strane.

25.   Mislite li da su ovlasti europskih nadzornih tijela dovoljne za osiguravanje dosljednog nadzora? Koje bi dodatne mjere u pogledu nadzora na razini EU-a bitno pridonijele razvoju unije tržišta kapitala?

Po pitanju nadzorne konvergencije, EGSO:

| — | se slaže da je potrebno poduzeti korektivne mjere radi poboljšanja rada europskog sustava financijskog nadzora (ESFS), |
| --- | --- |

—

se slaže da je potrebno poduzeti korektivne mjere radi poboljšanja rada europskog sustava financijskog nadzora (ESFS),

| — | poziva na promicanje mjera za olakšavanje koordinacije između ESFS-a, novog uređenja jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM) i jedinstvenog sanacijskog mehanizma (SRM), |
| --- | --- |

—

poziva na promicanje mjera za olakšavanje koordinacije između ESFS-a, novog uređenja jedinstvenog nadzornog mehanizma (SSM) i jedinstvenog sanacijskog mehanizma (SRM),

| — | poziva na racionalizaciju regulatornih funkcija ustanova ESFS-a kako bi se pojednostavio regulatorni okvir i povećala transparentnost i učinkovitost postupaka, |
| --- | --- |

—

poziva na racionalizaciju regulatornih funkcija ustanova ESFS-a kako bi se pojednostavio regulatorni okvir i povećala transparentnost i učinkovitost postupaka,

| — | traži srednjoročnu strategiju čiji je cilj organizacijska i funkcionalna konsolidacija nadzornikâ (uzimajući u obzir mogućnost jednog sjedišta i usvajanje modela dvaju regulatora, eng. „twin peaks”), |
| --- | --- |

—

traži srednjoročnu strategiju čiji je cilj organizacijska i funkcionalna konsolidacija nadzornikâ (uzimajući u obzir mogućnost jednog sjedišta i usvajanje modela dvaju regulatora, eng. „twin peaks”),

| — | poziva Europsku komisiju da procijeni ostvarivost dodatnih strukturnih rješenja za organizaciju ESFS-a i mehanizama koje vlasti koriste za financiranje. |
| --- | --- |

—

poziva Europsku komisiju da procijeni ostvarivost dodatnih strukturnih rješenja za organizaciju ESFS-a i mehanizama koje vlasti koriste za financiranje.

26.   Uzmemo li u obzir prethodna iskustva, postoje li ciljane promjene pravila o posjedovanju vrijednosnih papira kojima bi se doprinijelo snažnijoj integraciji tržištâ kapitala u EU-u?

Potrebno je unaprijediti odnose između depozitnih ustanova, kao i sigurnost prekograničnog kliringa i namire.

27.   Koje se mjere mogu poduzeti kako bi se poboljšali prekogranični tokovi kolaterala? Treba li raditi na poboljšanju prekogranične pravne provedivosti kolaterala i sporazuma o konačnom netiranju?

Potrebno je pozdraviti mjere za izradu jedinstvenog europskog registra prekograničnog kolaterala, ili povezati odgovarajuće odjele nacionalnih registara. Bez uvođenja takvih mjera prekogranična ulaganja ostat će ograničena.

28.   Koje su glavne prepreke za integrirana tržišta kapitala koje proizlaze iz prava trgovačkih društava, uključujući korporativno upravljanje? Postoje li ciljane mjere koje bi mogle doprinijeti uklanjanju tih prepreka?

Razlike između trgovačkog prava, poslovnih praksi i modela korporativnog upravljanja u svim državama članicama najozbiljnije su zapreke za uniju tržišta kapitala. Kako bismo ih prevladali, potrebno je puno vremena i to neće biti lako. Međutim, moramo to učiniti. To će zahtijevati pažljivo proučavanje nadležnosti država članica.

29.   Koje bi konkretne aspekte stečajnih zakonâ trebalo uskladiti kako bi se podržao nastanak paneuropskog tržišta kapitala?

Stečajni zakoni su od ključnog značaja za tržišta kapitala i, kao u slučaju trgovačkog prava i korporativnog upravljanja, potrebno ih je uskladiti nakon temeljitog istraživanja jer inače postoji opasnost da će se ulaganja preseliti u zemlje gdje su prava investitora bolje zaštićena. Posebice pažljivo treba razmisliti o opciji „novog početka”.

30.   Na koje prepreke u pogledu oporezivanja treba prioritetno obratiti pažnju kako bi se pridonijelo snažnijoj integraciji tržišta kapitala u EU-u i stabilnijoj strukturi financiranja na razini trgovačkih društava te pomoću kojih instrumenata?

Struktura poreznih sustava uvelike varira u državama članicama i vrlo je osjetljiva na svaku promjenu. Usklađenost oporezivanja trenutno će se vrlo teško postići te ju je potrebno sagledati kao završnu fazu postupka.

31.   Kako EU najbolje može poduprijeti razvoj tržišta novih tehnologija i poslovnih modela kako bi se potaknula integrirana i učinkovita tržišta kapitala?

EU se treba usredotočiti na izgradnju jedinstvene digitalne mrežne infrastrukture koja bi omogućila brzu, učinkovitu i sigurnu komunikaciju između tržišta, poduzeća i ulagača (3), te pružila priliku za daljinsko i prekogranično sudjelovanje na skupštinama dioničara i glasanje. Potrebno je uložiti napore i u pronalazak načina za smanjenje relativno visokih troškova kliringa i namire pri prekograničnom trgovanju.

32.   Postoje li drugi problemi koji nisu navedeni u ovoj zelenoj knjizi, a za čije je rješavanje, prema vašem mišljenju, potrebno djelovati kako bi se stvorila unija tržišta kapitala? Ako postoje, koji su to problemi i na koji se način može djelovati?

Zelena knjiga daje sveobuhvatan prikaz trenutnog stanja na tržištima kapitala u Europi kao i mjere koje su potrebne za uspostavu unije tržišta kapitala. U ovoj je fazi bolje ne otvarati nova pitanja, nego na bolji način planirati vremenski raspored za provedbu mjera koje su već donesene, i za početak odabrati neke važne taktičke reforme koje bi trebale biti opipljive te imati izravan i mjerljiv utjecaj. To će donijeti zamah koji će olakšati provođenje zahtjevnijih reformi u budućnosti.

Neovisno o tome, EGSO smatra da Zelena knjiga ne odgovara na pitanja o:

| — | kreditnom rejtingu financijskih instrumenata, |
| --- | --- |

—

kreditnom rejtingu financijskih instrumenata,

| — | mjerama povezanima s problemom procikličnosti financijskih proizvoda. |
| --- | --- |

—

mjerama povezanima s problemom procikličnosti financijskih proizvoda.

Bruxelles, 1. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Općenito, zajednička definicija MSP-ova, koja je navedena u Preporuci EU-a 2003/361, prilično je zastarjela te ne uzima u obzir ni proširenje EU-a ni gospodarsku stvarnost nakon krize. Zelena knjiga preuzima definiciju MSP-ova iz Direktive 2014/65/EU o tržištima financijskih instrumenata od 15. svibnja 2014. Postoji još jedna definicija MSP-ova u Direktivi 2013/34/EU o godišnjim financijskim izvještajima, konsolidiranim financijskim izvještajima i vezanim izvješćima za određene vrste poduzeća, od 26. lipnja 2013.

1

(2)  Udruga britanskih osiguravatelja, Britanska udruga bankara i Udruga stambenih štedionica (The Association of British Insurers, British Bankers Association and the Building Societies Association) u pregovorima s Britanskim institutom za standarde (British Standards Institute) odlučile su razviti jednostavne financijske proizvode koji su u skladu s dogovorenim načelima iz Izvješća Sargeant (ožujak 2013.).

2

The Association of British Insurers, British Bankers Association and the Building Societies Association

British Standards Institute

(3)  Kao primjer najboljih praksi, vidjeti neovisno elektroničko tržište za kreditno poslovanje s poduzećima FINPOINT https://www.finpoint.co.uk/

3

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/74 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/74

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Pariški protokol – Plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.”

(COM(2015) 81 završna verzija)

(2015/C 383/11)

| Izvjestitelj: | Lutz RRIBBE |
| --- | --- |

Izvjestitelj:

Lutz RRIBBE

Dana 25. ožujka 2015., sukladno članku 43., stavku 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija je odlučila savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o temi:

Pariški protokol – Plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.

(COM(2015) 81 završna verzija).

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 4. lipnja 2015. Izvjestitelj je bio Lutz Ribbe.

Odbor je Mišljenje usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 2. srpnja), sa 193 glasa za, 12 protiv i 9 suzdržanih.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO očekuje od pregovaračkih strana konferencije COP 21 da konačno sklope ambiciozni i pošteni sporazum obvezujuće prirode. Odbor u potpunosti sadržajno podržava pregovarački položaj koji je predstavila Komisija, uz manje iznimke. Međutim, EGSO kritizira to što EU još uvijek nije u potpunosti shvatio da civilno društvo mora imati ključnu ulogu u tom procesu. |
| --- | --- |

1.1.

EGSO očekuje od pregovaračkih strana konferencije COP 21 da konačno sklope ambiciozni i pošteni sporazum obvezujuće prirode. Odbor u potpunosti sadržajno podržava pregovarački položaj koji je predstavila Komisija, uz manje iznimke. Međutim, EGSO kritizira to što EU još uvijek nije u potpunosti shvatio da civilno društvo mora imati ključnu ulogu u tom procesu.

| 1.2. | Sve ugovorne strane Okvirne konvencije o klimatskim promjenama moraju preuzeti odgovornost za postizanje konačnog cilja, odnosno „stabilnost koncentracije stakleničkih plinova u atmosferi na razini koja će spriječiti opasno antropogeno (1) uplitanje u klimatski sustav”. Samo na taj način može se izbjeći još veća šteta za ljude, okoliš i buduće generacije. |
| --- | --- |

1.2.

Sve ugovorne strane Okvirne konvencije o klimatskim promjenama moraju preuzeti odgovornost za postizanje konačnog cilja, odnosno „stabilnost koncentracije stakleničkih plinova u atmosferi na razini koja će spriječiti opasno antropogeno (1) uplitanje u klimatski sustav”. Samo na taj način može se izbjeći još veća šteta za ljude, okoliš i buduće generacije.

| 1.3. | Načelo zajedničke, ali i diferencirane odgovornosti je ispravno. Većina država treba brzo započeti postupak tranzicije s fosilnih goriva na visoku učinkovitost resursa i energetsku učinkovitost kao i obnovljive izvore energije. Državama članicama koje danas u minimalnoj mjeri utječu na klimatske promjene treba pružiti podršku kako bi izravno mogle prijeći na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. Ovdje su otvaraju velike mogućnosti za europska inovativna poduzeća, kojima je potrebna politička potpora. Treba djelovati s oprezom kako ta tranzicija ne bi dovela do osiromašenja onih građana koji ionako žive ispod granice siromaštva. Umjesto toga, ona se treba i mora učinkovito iskoristiti za stvaranje novih gospodarskih poticaja, posebno na regionalnoj razini, te za izgradnju novih decentraliziranih pogona za proizvodnju energije bez ugljika, uz sudjelovanje lokalnog stanovništva. |
| --- | --- |

1.3.

Načelo zajedničke, ali i diferencirane odgovornosti je ispravno. Većina država treba brzo započeti postupak tranzicije s fosilnih goriva na visoku učinkovitost resursa i energetsku učinkovitost kao i obnovljive izvore energije. Državama članicama koje danas u minimalnoj mjeri utječu na klimatske promjene treba pružiti podršku kako bi izravno mogle prijeći na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. Ovdje su otvaraju velike mogućnosti za europska inovativna poduzeća, kojima je potrebna politička potpora. Treba djelovati s oprezom kako ta tranzicija ne bi dovela do osiromašenja onih građana koji ionako žive ispod granice siromaštva. Umjesto toga, ona se treba i mora učinkovito iskoristiti za stvaranje novih gospodarskih poticaja, posebno na regionalnoj razini, te za izgradnju novih decentraliziranih pogona za proizvodnju energije bez ugljika, uz sudjelovanje lokalnog stanovništva.

| 1.4. | Na konferenciji COP 21 se stoga neće raspravljati o tradicionalnim pitanjima zaštite okoliša, već je njezin cilj postavljanje temelja za novo globalno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. |
| --- | --- |

1.4.

Na konferenciji COP 21 se stoga neće raspravljati o tradicionalnim pitanjima zaštite okoliša, već je njezin cilj postavljanje temelja za novo globalno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika.

| 1.5. | Takvim procesima potrebni su predvodnici. Europa je tijekom niza godina uspješno igrala tu ulogu. No više ne može biti riječi o samostalnom djelovanju Europe na području zaštite okoliša. U međuvremenu brojni drugi gospodarski blokovi u velikoj mjeri ulažu u proces tranzicije kao i u zelene tehnologije, a istodobno ne preuzimaju aktivniju ulogu u pregovaračkom postupku COP-a. Neovisno o rezultatu pregovora u Parizu, u stvarnosti je bitka za buduća tržišta zelenih tehnologija, koja su bitna za zaštitu klime, odavno počela, a u tu bitku morat će se uključiti i Europa, sa ili bez rezultata s konferencije COP 21. |
| --- | --- |

1.5.

Takvim procesima potrebni su predvodnici. Europa je tijekom niza godina uspješno igrala tu ulogu. No više ne može biti riječi o samostalnom djelovanju Europe na području zaštite okoliša. U međuvremenu brojni drugi gospodarski blokovi u velikoj mjeri ulažu u proces tranzicije kao i u zelene tehnologije, a istodobno ne preuzimaju aktivniju ulogu u pregovaračkom postupku COP-a. Neovisno o rezultatu pregovora u Parizu, u stvarnosti je bitka za buduća tržišta zelenih tehnologija, koja su bitna za zaštitu klime, odavno počela, a u tu bitku morat će se uključiti i Europa, sa ili bez rezultata s konferencije COP 21.

| 1.6. | O važnim gospodarskim okvirnim uvjetima koji bi mogli dovesti do izmještanja izvora ugljika (carbon leakage), odnosno premještanja proizvodnje s niskim emisijama ugljika (low carbon leakage), neće se pregovarati u sklopu COP-a. Stoga je potrebno, čak i izvan okvira pregovaračkog postupka UNFCCC-a, uvijek imati na umu pitanja zaštite klime i njihovih ekonomskih, društvenih i političkih posljedica. EU se na svim razinama treba zalagati za stvaranje, na primjer, tržišnih mehanizama kako bi se osiguralo da se emisije proizvoda uzimaju u obzir kod globalnih trgovinskih pitanja. |
| --- | --- |

1.6.

O važnim gospodarskim okvirnim uvjetima koji bi mogli dovesti do izmještanja izvora ugljika (carbon leakage), odnosno premještanja proizvodnje s niskim emisijama ugljika (low carbon leakage), neće se pregovarati u sklopu COP-a. Stoga je potrebno, čak i izvan okvira pregovaračkog postupka UNFCCC-a, uvijek imati na umu pitanja zaštite klime i njihovih ekonomskih, društvenih i političkih posljedica. EU se na svim razinama treba zalagati za stvaranje, na primjer, tržišnih mehanizama kako bi se osiguralo da se emisije proizvoda uzimaju u obzir kod globalnih trgovinskih pitanja.

| 1.7. | EGSO upozorava da našu klimu neće spasiti (nadamo se) ambiciozni rezultati konferencije COP 21, već dosljedna provedba tih rezultata. A njih neće provoditi političari, nego građani. Političari moraju stvoriti ispravne uvjete, vodeći računa ne samo o ekološkim nego i o gospodarskim i socijalnim posljedicama, ali za provedbu je odgovorno civilno društvo. Odluke stoga moraju biti društveno prihvaćene te imati podršku poduzeća, sindikata i svih drugih sudionika civilnog društva. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO upozorava da našu klimu neće spasiti (nadamo se) ambiciozni rezultati konferencije COP 21, već dosljedna provedba tih rezultata. A njih neće provoditi političari, nego građani. Političari moraju stvoriti ispravne uvjete, vodeći računa ne samo o ekološkim nego i o gospodarskim i socijalnim posljedicama, ali za provedbu je odgovorno civilno društvo. Odluke stoga moraju biti društveno prihvaćene te imati podršku poduzeća, sindikata i svih drugih sudionika civilnog društva.

| 1.8. | O višestrukoj ulozi civilnog društva (vidjeti točku 6.) raspravljat će se u sklopu COP-a nažalost samo na marginama, a ni EU nije poduzeo nikakve vidljive inicijative kako bi to promijenio. Komunikacija ne sadrži nikakve konkretne naznake o ulozi civilnog društva. Nova klimatska politika ne može se i ne smije nametati „odozgo prema dolje”, već se mora temeljiti na širokoj potpori većine građana uz pomoć aktivnog građanskog dijaloga u koji bi bili uključeni svi dionici te se provoditi „od baze prema vrhu”. EGSO preporučuje da Komisija, Vijeće i Europski parlament (EP) konačno započnu intenzivni i strukturirani dijalog kako ne bi ugrozili spremnost društva na razvoj novih struktura. Dosadašnja stvarna politika EU-a u tom pogledu vrlo je razočaravajuća. U tom kontekstu EGSO preporučuje da Komisija stvori okvirne uvjete i osigura potrebna sredstva kako bi civilno društvo moglo surađivati sa svim dionicima na temelju jednakosti i uključenosti. |
| --- | --- |

1.8.

O višestrukoj ulozi civilnog društva (vidjeti točku 6.) raspravljat će se u sklopu COP-a nažalost samo na marginama, a ni EU nije poduzeo nikakve vidljive inicijative kako bi to promijenio. Komunikacija ne sadrži nikakve konkretne naznake o ulozi civilnog društva. Nova klimatska politika ne može se i ne smije nametati „odozgo prema dolje”, već se mora temeljiti na širokoj potpori većine građana uz pomoć aktivnog građanskog dijaloga u koji bi bili uključeni svi dionici te se provoditi „od baze prema vrhu”. EGSO preporučuje da Komisija, Vijeće i Europski parlament (EP) konačno započnu intenzivni i strukturirani dijalog kako ne bi ugrozili spremnost društva na razvoj novih struktura. Dosadašnja stvarna politika EU-a u tom pogledu vrlo je razočaravajuća. U tom kontekstu EGSO preporučuje da Komisija stvori okvirne uvjete i osigura potrebna sredstva kako bi civilno društvo moglo surađivati sa svim dionicima na temelju jednakosti i uključenosti.

| 1.9. | EGSO naglašava da postojeće tehnike ublažavanja posljedica emisija CO2 pružaju mogućnosti u području ekologije, gospodarstva i društva koje bi mogle dovesti do otvaranja radnih mjesta i razvoja poslovanja diljem svijeta. |
| --- | --- |

1.9.

EGSO naglašava da postojeće tehnike ublažavanja posljedica emisija CO2 pružaju mogućnosti u području ekologije, gospodarstva i društva koje bi mogle dovesti do otvaranja radnih mjesta i razvoja poslovanja diljem svijeta.

2.   Obrazloženje izrade informativnog izvješća

| 2.1. | Prije 23 godine, u svibnju 1992., u New Yorku je usvojena Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime (United Nations Framework Convention on Climate Change, UNFCC). U čl. 2. opisan je cilj Konvencije: „stabilnost koncentracije stakleničkih plinova u atmosferi na razini koja će spriječiti opasno antropogeno (2) uplitanje u klimatski sustav” kao i ublažiti eventualne posljedice. |
| --- | --- |

2.1.

Prije 23 godine, u svibnju 1992., u New Yorku je usvojena Okvirna konvencija Ujedinjenih naroda o promjeni klime (United Nations Framework Convention on Climate Change, UNFCC). U čl. 2. opisan je cilj Konvencije: „stabilnost koncentracije stakleničkih plinova u atmosferi na razini koja će spriječiti opasno antropogeno (2) uplitanje u klimatski sustav” kao i ublažiti eventualne posljedice.

| 2.2. | Iste godine Konvenciju su na Konferenciji Ujedinjenih naroda o okolišu i razvitku (UNCED), održanoj u Rio de Janeiru, potpisale 154 države. Konvencija je stupila na snagu u ožujku 1994., a u međuvremenu se broj ugovornih strana povećao na 196. |
| --- | --- |

2.2.

Iste godine Konvenciju su na Konferenciji Ujedinjenih naroda o okolišu i razvitku (UNCED), održanoj u Rio de Janeiru, potpisale 154 države. Konvencija je stupila na snagu u ožujku 1994., a u međuvremenu se broj ugovornih strana povećao na 196.

| 2.3. | One se svake godine sastaju na tzv. samitima UN-a o klimi, odnosno Konferenciji stranaka (u skraćenom obliku: COP). Do sada nisu usvojene mjere koje bi bile dovoljne za postizanje ciljeva Konvencije, čak ni za približno postizanje ciljeva. Za sada postoje, temeljem Kyotskog protokola koji je usvojen na konferenciji COP 3, samo obvezujući ciljevi za gornje granice emisija za industrijske zemlje; međutim Kyotski protokol nisu ratificirale sve industrijske države. |
| --- | --- |

2.3.

One se svake godine sastaju na tzv. samitima UN-a o klimi, odnosno Konferenciji stranaka (u skraćenom obliku: COP). Do sada nisu usvojene mjere koje bi bile dovoljne za postizanje ciljeva Konvencije, čak ni za približno postizanje ciljeva. Za sada postoje, temeljem Kyotskog protokola koji je usvojen na konferenciji COP 3, samo obvezujući ciljevi za gornje granice emisija za industrijske zemlje; međutim Kyotski protokol nisu ratificirale sve industrijske države.

| 2.4. | U međuvremenu postoji suglasnost da je – nakon 21 godine pregovora, tijekom kojih su globalne razine emisija narasle za gotovo 50 % (s 30,8 milijardi tona ekvivalenta CO2 u 1992. godini na 43,4 milijarde tona u 2011. godini) (3), dok istodobno negativni učinci antropogenih klimatskih promjena postaju sve očitiji – krajnje vrijeme za djelovanje. |
| --- | --- |

2.4.

U međuvremenu postoji suglasnost da je – nakon 21 godine pregovora, tijekom kojih su globalne razine emisija narasle za gotovo 50 % (s 30,8 milijardi tona ekvivalenta CO2 u 1992. godini na 43,4 milijarde tona u 2011. godini) (3), dok istodobno negativni učinci antropogenih klimatskih promjena postaju sve očitiji – krajnje vrijeme za djelovanje.

| 2.5. | Gotovo sva znanstvena istraživanja pokazuju da je još uvijek moguće ograničiti porast temperature. Za to je potrebno vrlo brzo početi s provedbom odgovarajućih ambicioznih mjera. Studije također pokazuju da se cilj teoretski može postići i kasnije, ali to bi podrazumijevalo nesrazmjerno povećanje troškova i ogromnu štetu, što bi moglo u jednakoj mjeri pogoditi milijune ljudi i gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.5.

Gotovo sva znanstvena istraživanja pokazuju da je još uvijek moguće ograničiti porast temperature. Za to je potrebno vrlo brzo početi s provedbom odgovarajućih ambicioznih mjera. Studije također pokazuju da se cilj teoretski može postići i kasnije, ali to bi podrazumijevalo nesrazmjerno povećanje troškova i ogromnu štetu, što bi moglo u jednakoj mjeri pogoditi milijune ljudi i gospodarstvo.

| 2.6. | Konvencija ne definira što točno znači „opasno antropogeno uplitanje u klimatski sustav”. Na konferenciji COP 16 (2010. godine) ugovorne strane postigle su politički dogovor o ograničenju globalnog porasta temperature za manje od 2 oC (po mogućnost 1,5 oC) naspram vrijednosti iz predindustrijskog doba, ali bez znanstvenog temelja koji bi omogućio da se tim političkim dogovorom zajamči postizanje tog cilja. |
| --- | --- |

2.6.

Konvencija ne definira što točno znači „opasno antropogeno uplitanje u klimatski sustav”. Na konferenciji COP 16 (2010. godine) ugovorne strane postigle su politički dogovor o ograničenju globalnog porasta temperature za manje od 2 oC (po mogućnost 1,5 oC) naspram vrijednosti iz predindustrijskog doba, ali bez znanstvenog temelja koji bi omogućio da se tim političkim dogovorom zajamči postizanje tog cilja.

| 2.7. | EGSO podsjeća sve dionike – političare i civilno društvo – da su već danas, sa zatopljenjem koje je znatno ispod 2 oC, jasno vidljivi poremećaji koji uzrokuju ozbiljne posljedice. Granica od 2 oC stoga ne može biti cilj koji se pokušava dostići, već krovnu vrijednost koju je potrebno što je više moguće sniziti. |
| --- | --- |

2.7.

EGSO podsjeća sve dionike – političare i civilno društvo – da su već danas, sa zatopljenjem koje je znatno ispod 2 oC, jasno vidljivi poremećaji koji uzrokuju ozbiljne posljedice. Granica od 2 oC stoga ne može biti cilj koji se pokušava dostići, već krovnu vrijednost koju je potrebno što je više moguće sniziti.

3.   Konferencija COP 21 u Parizu

| 3.1. | U prosincu 2015. u Parizu će se održati 21. konferencija COP-a. U skladu s obećanjem, na konferenciji bi se trebale, konačno, u obliku globalnog sporazuma usvojiti ambiciozne, poštene i obvezujuće odluke za svih 196 ugovornih strana. |
| --- | --- |

3.1.

U prosincu 2015. u Parizu će se održati 21. konferencija COP-a. U skladu s obećanjem, na konferenciji bi se trebale, konačno, u obliku globalnog sporazuma usvojiti ambiciozne, poštene i obvezujuće odluke za svih 196 ugovornih strana.

| 3.2. | Odluke se odnose, između ostalog na:






  (a) | borbu protiv klimatskih promjena; ugovorne strane obvezale su se da će tajništvo UNFCCC-a do kraja ožujka 2015. obavijestiti o svojim nacionalnim ciljevima za smanjenje emisija (predviđeni i na nacionalnoj razini određeni doprinosi = INDC), koji su ambiciozni i koji premašuju dosadašnje napore. Zbroj tih INDC-ova trebao bi biti dovoljan za zadržavanje porasta globalne temperature ispod 2 oC. Sažeto izvješće o tome hoće li se taj cilj i postići trebalo bi sastaviti do 1. studenoga 2015.; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Odluke se odnose, između ostalog na:

(a)

borbu protiv klimatskih promjena; ugovorne strane obvezale su se da će tajništvo UNFCCC-a do kraja ožujka 2015. obavijestiti o svojim nacionalnim ciljevima za smanjenje emisija (predviđeni i na nacionalnoj razini određeni doprinosi = INDC), koji su ambiciozni i koji premašuju dosadašnje napore. Zbroj tih INDC-ova trebao bi biti dovoljan za zadržavanje porasta globalne temperature ispod 2 oC. Sažeto izvješće o tome hoće li se taj cilj i postići trebalo bi sastaviti do 1. studenoga 2015.;

| (b) | mjere za prilagodbu klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

(b)

mjere za prilagodbu klimatskim promjenama;

| (c) | financijske propise koji se odnose na suzbijanje, prilagodbu i odštetu (loss and damage); ovdje se, između ostalog, radi o tome kako do 2020. godine možemo a) prikupiti odobrenih 100 milijardi USD godišnje te b) koji su kriteriji i smjernice za podjelu novaca; |
| --- | --- |

(c)

financijske propise koji se odnose na suzbijanje, prilagodbu i odštetu (loss and damage); ovdje se, između ostalog, radi o tome kako do 2020. godine možemo a) prikupiti odobrenih 100 milijardi USD godišnje te b) koji su kriteriji i smjernice za podjelu novaca;

| (d) | pitanja prijenosa tehnologija (uzimajući u obzir „intelektualno vlasništvo”); |
| --- | --- |

(d)

pitanja prijenosa tehnologija (uzimajući u obzir „intelektualno vlasništvo”);

| (e) | pravila o praćenju sporazuma, između ostalog o mjerenju, izvješćivanju, praćenju i transparentnosti itd. (4) i – što je najvažnije – |
| --- | --- |

(e)

pravila o praćenju sporazuma, između ostalog o mjerenju, izvješćivanju, praćenju i transparentnosti itd. (4) i – što je najvažnije –

| (f) | pravni okvir sporazuma, odnosno: obvezujući karakter odluka. |
| --- | --- |

(f)

pravni okvir sporazuma, odnosno: obvezujući karakter odluka.

| 3.3. | Također se treba dogovoriti kako će se iskoristiti razdoblje između usvajanja odluka u prosincu 2015. i stupanja na snagu obvezujućih mjera 2020. godine s konkretnim mjerama zaštite klime („aktivnosti prije 2020.”). |
| --- | --- |

3.3.

Također se treba dogovoriti kako će se iskoristiti razdoblje između usvajanja odluka u prosincu 2015. i stupanja na snagu obvezujućih mjera 2020. godine s konkretnim mjerama zaštite klime („aktivnosti prije 2020.”).

| 3.4. | Vlada će također prvi put razmotriti način na koji se trebaju provoditi klimatske politike. EGSO podržava aktualno upućivanje na potrebu poštivanja ljudskih prava i osiguranja pravedne tranzicije kojom se stvaraju i održavaju dostojanstveni radni uvjeti i kvalitetna radna mjesta tijekom prijelaza na gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika. |
| --- | --- |

3.4.

Vlada će također prvi put razmotriti način na koji se trebaju provoditi klimatske politike. EGSO podržava aktualno upućivanje na potrebu poštivanja ljudskih prava i osiguranja pravedne tranzicije kojom se stvaraju i održavaju dostojanstveni radni uvjeti i kvalitetna radna mjesta tijekom prijelaza na gospodarstvo s niskom razinom emisije ugljika.

| 3.5. | EU je u Komunikaciji „Pariški protokol – plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.” (5) sažeo svoja stajališta i očekivanja od konferencije COP 21. U njoj, između ostalog, predlaže da dogovori postanu obvezujući tako da se sporazum iz Pariza usvoji u obliku protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime. On bi trebao „stupiti na snagu čim ga ratificiraju države koje su zajedno odgovorne za 80 % trenutačnih globalnih emisija”. |
| --- | --- |

3.5.

EU je u Komunikaciji „Pariški protokol – plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.” (5) sažeo svoja stajališta i očekivanja od konferencije COP 21. U njoj, između ostalog, predlaže da dogovori postanu obvezujući tako da se sporazum iz Pariza usvoji u obliku protokola uz Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime. On bi trebao „stupiti na snagu čim ga ratificiraju države koje su zajedno odgovorne za 80 % trenutačnih globalnih emisija”.

| 3.6. | Ugovorne strane slažu se da vrijedi načelo zajedničke, ali diferencirane odgovornosti; to znači da sve ugovorne strane, neovisno o tome u kojoj mjeri doprinose klimatskim promjenama, moraju preuzeti odgovornosti. Pritom točan opseg njihove odgovornosti ovisi o nizu vrlo različitih čimbenika, kao što su povijesne i sadašnje razine emisija, gospodarstveni potencijal, društvena situacija, stupanj pogođenosti onečišćenjem itd. |
| --- | --- |

3.6.

Ugovorne strane slažu se da vrijedi načelo zajedničke, ali diferencirane odgovornosti; to znači da sve ugovorne strane, neovisno o tome u kojoj mjeri doprinose klimatskim promjenama, moraju preuzeti odgovornosti. Pritom točan opseg njihove odgovornosti ovisi o nizu vrlo različitih čimbenika, kao što su povijesne i sadašnje razine emisija, gospodarstveni potencijal, društvena situacija, stupanj pogođenosti onečišćenjem itd.

4.   Očekivanja europskog civilnog društva od pregovora u sklopu konferencije COP 21

| 4.1. | EGSO poziva sve pregovaračke strane da u Parizu konačno usvoje pravno obvezujući sporazum. Snažno podupire pregovaračka stajališta EU-a definirana u Komunikaciji Komisije COM(2015) 81 završna verzija. |
| --- | --- |

4.1.

EGSO poziva sve pregovaračke strane da u Parizu konačno usvoje pravno obvezujući sporazum. Snažno podupire pregovaračka stajališta EU-a definirana u Komunikaciji Komisije COM(2015) 81 završna verzija.

| 4.2. | U sklopu konferencije COP 21 potrebno je postići konsenzus o trenutnoj politici prevencije za donošenje ambicioznih i dalekosežnih odluka za budućnost. Te odluke predstavljat će temelj gospodarskog i socijalnog djelovanja budućih generacija te će pomoći smanjiti patnju onih koji već danas osjećaju posljedice klimatskih promjena. |
| --- | --- |

4.2.

U sklopu konferencije COP 21 potrebno je postići konsenzus o trenutnoj politici prevencije za donošenje ambicioznih i dalekosežnih odluka za budućnost. Te odluke predstavljat će temelj gospodarskog i socijalnog djelovanja budućih generacija te će pomoći smanjiti patnju onih koji već danas osjećaju posljedice klimatskih promjena.

| 4.3. | Na konferenciji COP 21 se stoga neće raspravljati o tradicionalnim pitanjima zaštite okoliša, već je njezin cilj postavljanje temelja za novo globalno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. |
| --- | --- |

4.3.

Na konferenciji COP 21 se stoga neće raspravljati o tradicionalnim pitanjima zaštite okoliša, već je njezin cilj postavljanje temelja za novo globalno gospodarstvo s niskim emisijama ugljika.

| 4.4. | EGSO pozdravlja načelo zajedničke, ali diferencirane odgovornosti. Svaka ugovorna strana mora priznati svoju odgovornost te ne smije izbjegavati, odnosno „skrivati” se iza drugih država ili, što se ponekad događalo u prošlosti, djelovati prema principu da je spremna preuzeti odgovornost samo ako joj se za to plati. |
| --- | --- |

4.4.

EGSO pozdravlja načelo zajedničke, ali diferencirane odgovornosti. Svaka ugovorna strana mora priznati svoju odgovornost te ne smije izbjegavati, odnosno „skrivati” se iza drugih država ili, što se ponekad događalo u prošlosti, djelovati prema principu da je spremna preuzeti odgovornost samo ako joj se za to plati.

Suočavanje s klimatskim promjenama

| 4.5. | Ističe da je na globalnoj razini moguće postići zadovoljavajuću razinu emisija samo ako svaki čovjek na zemlji u prosjeku ne proizvede više od 2 tone ekvivalenta CO2 svake godine. |
| --- | --- |

4.5.

Ističe da je na globalnoj razini moguće postići zadovoljavajuću razinu emisija samo ako svaki čovjek na zemlji u prosjeku ne proizvede više od 2 tone ekvivalenta CO2 svake godine.

| 4.5.1. | U Europi (prosječno oko 9 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini) ta bi se vrijednost postignula tek ostvarivanjem cilja za 2050. g. (80 – 95 % smanjenja emisija CO2 u Europi). Kina (trenutačno oko 6 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini) treba smanjiti emisiju po glavi stanovnika za trećinu, a još i više SAD (trenutačno 16,5 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini) ili sadašnji „predvodnik na svjetskoj razini” Katar (40 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini). |
| --- | --- |

4.5.1.

U Europi (prosječno oko 9 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini) ta bi se vrijednost postignula tek ostvarivanjem cilja za 2050. g. (80 – 95 % smanjenja emisija CO2 u Europi). Kina (trenutačno oko 6 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini) treba smanjiti emisiju po glavi stanovnika za trećinu, a još i više SAD (trenutačno 16,5 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini) ili sadašnji „predvodnik na svjetskoj razini” Katar (40 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini).

| 4.5.2. | S druge strane, ne mogu se očekivati smanjenja u zemljama poput Malija (0,04 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini) ili Ruande (0,06 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini). U tom pogledu, EGSO se ne slaže u potpunosti s izjavom Komisije da će u svim državama biti „potrebna znatna i trajna smanjenja emisija stakleničkih plinova”. Međutim, te države trebaju izravno prijeći na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. Iz toga proizlazi da su odgovornosti na području klimatske politike u pogledu borbe protiv klimatskih promjena i prilagođavanja zajedničke, ali zapravo različite. Tim je državama hitno potrebna potpora, što otvara i brojne mogućnosti za suradnju za inovativna poduzeća. Od toga posebno mogu profitirati europska poduzeća koja (još uvijek) drže 40 % svih patenata na području zelenih tehnologija. |
| --- | --- |

4.5.2.

S druge strane, ne mogu se očekivati smanjenja u zemljama poput Malija (0,04 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini) ili Ruande (0,06 tona ekvivalenta CO2 po stanovniku i godini). U tom pogledu, EGSO se ne slaže u potpunosti s izjavom Komisije da će u svim državama biti „potrebna znatna i trajna smanjenja emisija stakleničkih plinova”. Međutim, te države trebaju izravno prijeći na gospodarstvo s niskim emisijama ugljika. Iz toga proizlazi da su odgovornosti na području klimatske politike u pogledu borbe protiv klimatskih promjena i prilagođavanja zajedničke, ali zapravo različite. Tim je državama hitno potrebna potpora, što otvara i brojne mogućnosti za suradnju za inovativna poduzeća. Od toga posebno mogu profitirati europska poduzeća koja (još uvijek) drže 40 % svih patenata na području zelenih tehnologija.

| 4.5.3. | Važno je napomenuti da navedeni podaci o emisiji ne odražavaju velike razlike koje postoje unutar društvenih slojeva u državama, kao ni činjenicu da se emisije CO2, koje nastaju tijekom proizvodnog procesa, pripisuju zemljama u kojima se odvija proizvodnja, a ne onima u kojima se ti proizvodi koriste. Kada bi to bio slučaj, Kina bi, na primjer, imala znatno manju emisiju stakleničkih plinova, a Njemačka veću (6). |
| --- | --- |

4.5.3.

Važno je napomenuti da navedeni podaci o emisiji ne odražavaju velike razlike koje postoje unutar društvenih slojeva u državama, kao ni činjenicu da se emisije CO2, koje nastaju tijekom proizvodnog procesa, pripisuju zemljama u kojima se odvija proizvodnja, a ne onima u kojima se ti proizvodi koriste. Kada bi to bio slučaj, Kina bi, na primjer, imala znatno manju emisiju stakleničkih plinova, a Njemačka veću (6).

| 4.6. | EGSO vjeruje da je utvrđivanje nacionalnih ciljeva smanjenja emisija (INDC) središnji dio konferencije COP 21. Znatno kašnjenje kod podnošenja INDC-a tajništvu UNFCCC-a (7) vrlo je loš znak. |
| --- | --- |

4.6.

EGSO vjeruje da je utvrđivanje nacionalnih ciljeva smanjenja emisija (INDC) središnji dio konferencije COP 21. Znatno kašnjenje kod podnošenja INDC-a tajništvu UNFCCC-a (7) vrlo je loš znak.

| 4.7. | EGSO je svjestan toga da još nije sigurno hoće li zagovornici strogog sporazuma s konferencije COP 21, među 196 ugovornih strana s vrlo različitim polazišnim situacijama, djelomice i krajnje različitim političkim usmjerenjima i kulturnom pozadinom, uspjeti stvoriti takvu „solidarnost za buduće generacije” (8). |
| --- | --- |

4.7.

EGSO je svjestan toga da još nije sigurno hoće li zagovornici strogog sporazuma s konferencije COP 21, među 196 ugovornih strana s vrlo različitim polazišnim situacijama, djelomice i krajnje različitim političkim usmjerenjima i kulturnom pozadinom, uspjeti stvoriti takvu „solidarnost za buduće generacije” (8).

| 4.8. | Pregovori o klimatskom i energetskom paketu EU-a za 2030. godinu, koji su u biti bili pregovori COP-a na razini EU-a, pokazali su da je čak i na razini EU-a teško provesti ono čemu se teži u sklopu konferencije COP 21, odnosno definirati jasne nacionalne odgovornosti. EGSO žali što u okviru klimatskog i energetskog paketa EU-a za 2030. godinu nisu utvrđene obvezujuće nacionalne ciljne vrijednosti, što bi moglo otežati postizanje europskog općeg cilja i raspodjelu odgovornosti (9). Uspostavljanje nacionalnih ciljeva smanjenja emisija (INDC-ova) za države članice EU-a bio bi korak u pravom smjeru s obzirom na pregovore COP-a. |
| --- | --- |

4.8.

Pregovori o klimatskom i energetskom paketu EU-a za 2030. godinu, koji su u biti bili pregovori COP-a na razini EU-a, pokazali su da je čak i na razini EU-a teško provesti ono čemu se teži u sklopu konferencije COP 21, odnosno definirati jasne nacionalne odgovornosti. EGSO žali što u okviru klimatskog i energetskog paketa EU-a za 2030. godinu nisu utvrđene obvezujuće nacionalne ciljne vrijednosti, što bi moglo otežati postizanje europskog općeg cilja i raspodjelu odgovornosti (9). Uspostavljanje nacionalnih ciljeva smanjenja emisija (INDC-ova) za države članice EU-a bio bi korak u pravom smjeru s obzirom na pregovore COP-a.

Prilagodba klimatskim promjenama, financijski propisi i prijenos tehnologija

| 4.9. | Diferencirana odgovornost također znači da je potrebna i solidarnost, posebno u pružanju pomoći slabije razvijenim i siromašnim zemljama u izgradnji klimatski prihvatljivog zelenog gospodarstva te osposobljavanju ti zemalja da se nose s štetama uzrokovanima klimatskim promjenama. Treba djelovati s oprezom kako ta tranzicija ne bi dovela do osiromašenja onih građana koji ionako žive ispod granice siromaštva. Umjesto toga, ona se treba i mora učinkovito iskoristiti za stvaranje novih gospodarskih poticaja, posebno na regionalnoj razini, te za izgradnju novih decentraliziranih pogona za proizvodnju energije bez ugljika, uz sudjelovanje lokalnog stanovništva. |
| --- | --- |

4.9.

Diferencirana odgovornost također znači da je potrebna i solidarnost, posebno u pružanju pomoći slabije razvijenim i siromašnim zemljama u izgradnji klimatski prihvatljivog zelenog gospodarstva te osposobljavanju ti zemalja da se nose s štetama uzrokovanima klimatskim promjenama. Treba djelovati s oprezom kako ta tranzicija ne bi dovela do osiromašenja onih građana koji ionako žive ispod granice siromaštva. Umjesto toga, ona se treba i mora učinkovito iskoristiti za stvaranje novih gospodarskih poticaja, posebno na regionalnoj razini, te za izgradnju novih decentraliziranih pogona za proizvodnju energije bez ugljika, uz sudjelovanje lokalnog stanovništva.

| 4.10. | Zbog toga financijska pitanja i transfer tehnologija imaju značajnu ulogu. Manje razvijene zemlje bile su već jednom prilikom gorko razočarane kada obećana financijska sredstva za pomoć (0,7 % BDP-a) nisu isplaćena u obećanom opsegu; to se ne smije ponoviti. |
| --- | --- |

4.10.

Zbog toga financijska pitanja i transfer tehnologija imaju značajnu ulogu. Manje razvijene zemlje bile su već jednom prilikom gorko razočarane kada obećana financijska sredstva za pomoć (0,7 % BDP-a) nisu isplaćena u obećanom opsegu; to se ne smije ponoviti.

Pravno obvezujuća priroda i praćenje sporazuma

| 4.11. | EGSO podržava izjavu EU-a da je pravno obvezujuća priroda sporazuma odlučujući temelj za jednake uvjete na globalnoj razini i provedbu ključnih odluka. |
| --- | --- |

4.11.

EGSO podržava izjavu EU-a da je pravno obvezujuća priroda sporazuma odlučujući temelj za jednake uvjete na globalnoj razini i provedbu ključnih odluka.

| 4.12. | Neke od prednosti pravno obvezujućeg sporazuma bile bi sljedeće:






  — | on bi predstavljao snažan politički signal svih vlada poduzećima, ulagačima, ali i javnosti da je gospodarstvo s niskim emisijama ugljika zajednički cilj cjelokupne svjetske zajednice, |
| --- | --- | --- |

4.12.

Neke od prednosti pravno obvezujućeg sporazuma bile bi sljedeće:

—

on bi predstavljao snažan politički signal svih vlada poduzećima, ulagačima, ali i javnosti da je gospodarstvo s niskim emisijama ugljika zajednički cilj cjelokupne svjetske zajednice,

| — | osigurao bi dugoročni i predvidljivi okvir koji potiče ulaganja u smanjenje emisija ugljika i tehnologije prilagodbe, na isplativ način, |
| --- | --- |

—

osigurao bi dugoročni i predvidljivi okvir koji potiče ulaganja u smanjenje emisija ugljika i tehnologije prilagodbe, na isplativ način,

| — | transparentnost i odgovornost bili bi jasno utvrđeni, i |
| --- | --- |

—

transparentnost i odgovornost bili bi jasno utvrđeni, i

| — | sredstva za ulaganja bila bi dostupna za potrebne mjere; postojala bi izravna veza sa stvarnim gospodarstvom. |
| --- | --- |

—

sredstva za ulaganja bila bi dostupna za potrebne mjere; postojala bi izravna veza sa stvarnim gospodarstvom.

| 4.13. | Civilno društvo očekuje da se u novom globalnom sporazumu o klimi u obzir uzme njegov zahtjev za pravednu energetsku tranziciju, vodeći računa o ljudskim pravima i pravima radnika te o društvenim posljedicama, pored ostalog u vezi s pitanjima gubitka i štete te prilagodbe klimatskim promjenama, posebice u najsiromašnijim zemljama. |
| --- | --- |

4.13.

Civilno društvo očekuje da se u novom globalnom sporazumu o klimi u obzir uzme njegov zahtjev za pravednu energetsku tranziciju, vodeći računa o ljudskim pravima i pravima radnika te o društvenim posljedicama, pored ostalog u vezi s pitanjima gubitka i štete te prilagodbe klimatskim promjenama, posebice u najsiromašnijim zemljama.

| 4.14. | Provedba odluka mora biti transparentna i provjerljiva, a države koje ne poštuju odluke neće više moći uživati koristi koje nudi sporazum. |
| --- | --- |

4.14.

Provedba odluka mora biti transparentna i provjerljiva, a države koje ne poštuju odluke neće više moći uživati koristi koje nudi sporazum.

| 4.15. | EGSO napominje da bi prijedlog Komisije da se putem redovitih pregleda stvori dinamika, mogao omogućiti jača obećanja za zaštitu klime uz uzimanje u obzir različitih nacionalnih okolnosti i odgovornosti koje se razvijaju. |
| --- | --- |

4.15.

EGSO napominje da bi prijedlog Komisije da se putem redovitih pregleda stvori dinamika, mogao omogućiti jača obećanja za zaštitu klime uz uzimanje u obzir različitih nacionalnih okolnosti i odgovornosti koje se razvijaju.

Očekivanja od uloge EU-a u globalnoj zaštiti klime

| 4.16. | EU je posljednjih godina stekao dobar ugled u pitanjima zaštite klime na globalnoj razini. EGSO smatra da je važno da se, ne samo za vrijeme pregovora u sklopu COP-a, već i kroz aktivnu politiku izvan okvira tih pregovora, nastavi izgradnja povjerenja u ambicioznu klimatsku politiku koja se ne stvara radi stjecanja komercijalne prednosti pred drugim zemljama i gospodarskim sektorima. |
| --- | --- |

4.16.

EU je posljednjih godina stekao dobar ugled u pitanjima zaštite klime na globalnoj razini. EGSO smatra da je važno da se, ne samo za vrijeme pregovora u sklopu COP-a, već i kroz aktivnu politiku izvan okvira tih pregovora, nastavi izgradnja povjerenja u ambicioznu klimatsku politiku koja se ne stvara radi stjecanja komercijalne prednosti pred drugim zemljama i gospodarskim sektorima.

| 4.17. | EU treba i dalje na globalnoj razini postupati vjerodostojno te pružati pozitivan primjer. Za takve pregovaračke postupke i procese promjena potrebni su predvodnici i pokretači u politici i gospodarstvu. Važno je naglasiti da EU tu vodeću ulogu može vjerodostojno odigrati samo ako se dokaže da politika zaštite klime i pozitivan gospodarski razvoj idu ruku pod ruku. |
| --- | --- |

4.17.

EU treba i dalje na globalnoj razini postupati vjerodostojno te pružati pozitivan primjer. Za takve pregovaračke postupke i procese promjena potrebni su predvodnici i pokretači u politici i gospodarstvu. Važno je naglasiti da EU tu vodeću ulogu može vjerodostojno odigrati samo ako se dokaže da politika zaštite klime i pozitivan gospodarski razvoj idu ruku pod ruku.

| 4.18. | Primjećujemo ipak da su u međuvremenu druge nacije preuzele brojne mjere koje je prvo uveo EU i koje se bile kontroverzne. Kao primjer mogu se navesti mjere potpore kod obnovljivih izvora energije, kao i sustav za trgovanje emisijama, koji se sad koristi čak i u Kini. |
| --- | --- |

4.18.

Primjećujemo ipak da su u međuvremenu druge nacije preuzele brojne mjere koje je prvo uveo EU i koje se bile kontroverzne. Kao primjer mogu se navesti mjere potpore kod obnovljivih izvora energije, kao i sustav za trgovanje emisijama, koji se sad koristi čak i u Kini.

| 4.19. | EGSO cijeni što se Visoka predstavnica EU-a Federica Mogherini u svojoj vanjskoj politici intenzivno bavi pitanjima zaštite klime u sklopu Akcijskog plana za klimatsku diplomaciju (Climate Diplomacy Action Plan) (10). Važan i ispravan signal predstavlja i izjava predsjednika Europske komisije Junckera da želi da EU postane predvodnik na području obnovljivih izvora energije diljem svijeta i to ne samo zbog zaštite klime, već i zato što se na taj način otvaraju radna mjesta i promiče sigurnost opskrbe energijom. |
| --- | --- |

4.19.

EGSO cijeni što se Visoka predstavnica EU-a Federica Mogherini u svojoj vanjskoj politici intenzivno bavi pitanjima zaštite klime u sklopu Akcijskog plana za klimatsku diplomaciju (Climate Diplomacy Action Plan) (10). Važan i ispravan signal predstavlja i izjava predsjednika Europske komisije Junckera da želi da EU postane predvodnik na području obnovljivih izvora energije diljem svijeta i to ne samo zbog zaštite klime, već i zato što se na taj način otvaraju radna mjesta i promiče sigurnost opskrbe energijom.

| 4.20. | EU je na globalnoj razini dosta toga postigao, pokazavši primjerice da gospodarski rast ne mora dovesti do porasta emisija. Nijedan drugi gospodarski prostor na svijetu ne emitira npr. manje stakleničkih plinova po jedinici BDP-a od EU-a. Brojna europska poduzeća predvodnici su na području energetske učinkovitosti i učinkovitog korištenja resursa. To je u velikoj mjeri povezano s tehničkim postignućima, a time i inovacijskim kapacitetom poduzeća, koja su nastala zahvaljujući komparativno strogom zakonodavstvu o zaštiti okoliša EU-a. |
| --- | --- |

4.20.

EU je na globalnoj razini dosta toga postigao, pokazavši primjerice da gospodarski rast ne mora dovesti do porasta emisija. Nijedan drugi gospodarski prostor na svijetu ne emitira npr. manje stakleničkih plinova po jedinici BDP-a od EU-a. Brojna europska poduzeća predvodnici su na području energetske učinkovitosti i učinkovitog korištenja resursa. To je u velikoj mjeri povezano s tehničkim postignućima, a time i inovacijskim kapacitetom poduzeća, koja su nastala zahvaljujući komparativno strogom zakonodavstvu o zaštiti okoliša EU-a.

| 4.21. | Pred Europom su još brojne zadaće: zacrtane vrijednosti smanjenja emisije CO2 za 80–95 % do 2050. godine neće se moći postići samo pomoću tehničkih inovacija. To je vidljivo, na primjer, u sektoru prometa, gdje je učinak inovacija u području tehnika ispuha barem djelomično smanjen zbog porasta broja vozila i prometnica. Stoga će također biti potrebne i strukturne promjene, tj. potrebna je mnogo veća usklađenost klimatske politike i drugih područja politika nego dosad. |
| --- | --- |

4.21.

Pred Europom su još brojne zadaće: zacrtane vrijednosti smanjenja emisije CO2 za 80–95 % do 2050. godine neće se moći postići samo pomoću tehničkih inovacija. To je vidljivo, na primjer, u sektoru prometa, gdje je učinak inovacija u području tehnika ispuha barem djelomično smanjen zbog porasta broja vozila i prometnica. Stoga će također biti potrebne i strukturne promjene, tj. potrebna je mnogo veća usklađenost klimatske politike i drugih područja politika nego dosad.

5.   Tijek pregovora u sklopu COP-a posljednjih godina i stvarno stanje izvan okvira pregovora

| 5.1. | EGSO već godinama prati pregovore o klimi. Prepoznaje iznimnu važnost pozitivnog ishoda u Parizu, no istodobno ističe da same odluke ne mogu spasiti klimu, već da je za to potrebna provedba stvarnih mjera. |
| --- | --- |

5.1.

EGSO već godinama prati pregovore o klimi. Prepoznaje iznimnu važnost pozitivnog ishoda u Parizu, no istodobno ističe da same odluke ne mogu spasiti klimu, već da je za to potrebna provedba stvarnih mjera.

| 5.2. | Međunarodnoj zajednici u Parizu bilo bi lakše postići konsenzus kada bi npr. zajedničke odluke s Konferencije Rio + 20 bile provedene ili u tijeku provedbe, odnosno „kada bi se postupno uklonile štetne i neučinkovite subvencije za fosilna goriva koje potiču rastrošnu potrošnju i narušavaju održivi razvoj” (11). Već tada se znalo da se trebaju koristiti tržišni instrumenti (npr. porez na ugljik, sustav trgovanja emisijama), što EGSO smatra prikladnim (12). U novom radnom dokumentu Međunarodnog monetarnog fonda (13) procjenjuje se da izravne i neizravne subvencije za fosilnu energiju na svjetskoj razini godišnje iznose 5,3 bilijuna USD (!), što je više od 15 milijardi USD dnevno. Negativne se posljedice tih subvencija ne mogu nadoknaditi čak ni uz pomoć predviđenog Zelenog klimatskog fonda vrijednog 100 milijardi USD godišnje. |
| --- | --- |

5.2.

Međunarodnoj zajednici u Parizu bilo bi lakše postići konsenzus kada bi npr. zajedničke odluke s Konferencije Rio + 20 bile provedene ili u tijeku provedbe, odnosno „kada bi se postupno uklonile štetne i neučinkovite subvencije za fosilna goriva koje potiču rastrošnu potrošnju i narušavaju održivi razvoj” (11). Već tada se znalo da se trebaju koristiti tržišni instrumenti (npr. porez na ugljik, sustav trgovanja emisijama), što EGSO smatra prikladnim (12). U novom radnom dokumentu Međunarodnog monetarnog fonda (13) procjenjuje se da izravne i neizravne subvencije za fosilnu energiju na svjetskoj razini godišnje iznose 5,3 bilijuna USD (!), što je više od 15 milijardi USD dnevno. Negativne se posljedice tih subvencija ne mogu nadoknaditi čak ni uz pomoć predviđenog Zelenog klimatskog fonda vrijednog 100 milijardi USD godišnje.

| 5.3. | Između političkih obećanja i provedbe nastaju velike rupe koje dovode u pitanje povjerenje civilnog društva u globalne političke dogovore. Konferencija u Parizu ne smije dodatno ojačati razočaranje, već mora donijeti preokret. |
| --- | --- |

5.3.

Između političkih obećanja i provedbe nastaju velike rupe koje dovode u pitanje povjerenje civilnog društva u globalne političke dogovore. Konferencija u Parizu ne smije dodatno ojačati razočaranje, već mora donijeti preokret.

| 5.4. | Za Europu je također važno pratiti događanja izvan pregovora u sklopu COP-a, odnosno događanja u svijetu stvarnog gospodarskog razvoja. Primjerice:






  — | Na konferenciji COP 20 u Limi, Kalifornija i Kina potpisale su sporazum kojim se predviđa bliska suradnja ovih dviju moćnih gospodarskih sila u pitanjima obnovljivih izvora energije, električne mobilnosti i mjera energetske učinkovitosti. Ne postoji odgovarajući strateški sporazum o suradnji s Europom. |
| --- | --- | --- |

5.4.

Za Europu je također važno pratiti događanja izvan pregovora u sklopu COP-a, odnosno događanja u svijetu stvarnog gospodarskog razvoja. Primjerice:

—

Na konferenciji COP 20 u Limi, Kalifornija i Kina potpisale su sporazum kojim se predviđa bliska suradnja ovih dviju moćnih gospodarskih sila u pitanjima obnovljivih izvora energije, električne mobilnosti i mjera energetske učinkovitosti. Ne postoji odgovarajući strateški sporazum o suradnji s Europom.

| — | Kina i SAD su zemlje s najvećim ulaganjima u obnovljive izvore energije posljednjih godina. Tijekom 2013. g. u Kini su u obnovljive izvore energije uložene 54,2 milijarde dolara, u SAD-u 33,9 milijardi dolara, a u Japanu 28,6 milijardi dolara. Na četvrtom i petom mjestu slijede Ujedinjena Kraljevina (12,1 milijardi dolara) i Njemačka (9,9 milijardi dolara). Ta su se ulaganja u znatnoj mjeri smanjila posebno u Njemačkoj i Italiji (14). |
| --- | --- |

—

Kina i SAD su zemlje s najvećim ulaganjima u obnovljive izvore energije posljednjih godina. Tijekom 2013. g. u Kini su u obnovljive izvore energije uložene 54,2 milijarde dolara, u SAD-u 33,9 milijardi dolara, a u Japanu 28,6 milijardi dolara. Na četvrtom i petom mjestu slijede Ujedinjena Kraljevina (12,1 milijardi dolara) i Njemačka (9,9 milijardi dolara). Ta su se ulaganja u znatnoj mjeri smanjila posebno u Njemačkoj i Italiji (14).

Globalna konkurentnost, izmještanje emisija ugljika i/ili premještanje proizvodnje s niskim emisijama ugljika

| 5.5. | Odluke potrebne za postizanje ciljeva Okvirne konvencije o klimatskim promjenama danas ne dovode samo do situacija koje su od koristi za sve uključene strane. Stoga se, s pravom, upozorava na poteškoće s usklađivanjem odluka donesenih u okviru COP-a s kratkoročnim nacionalnim, odnosno sektorskim (gospodarskim) interesima. |
| --- | --- |

5.5.

Odluke potrebne za postizanje ciljeva Okvirne konvencije o klimatskim promjenama danas ne dovode samo do situacija koje su od koristi za sve uključene strane. Stoga se, s pravom, upozorava na poteškoće s usklađivanjem odluka donesenih u okviru COP-a s kratkoročnim nacionalnim, odnosno sektorskim (gospodarskim) interesima.

| 5.6. | To nije uvijek moguće, naime očito postoje gospodarska područja koja u novom sustavu gospodarstva s niskim emisijama ugljika neće imati nikakvu, ili će imati malu ulogu, odnosno pripadat će „gubitnicima” nužnih strukturnih promjena. Nikome ne bi koristilo da zataji tu činjenicu. Štoviše, ta gospodarska područja kao i osobe i regije kojih se to tiče imaju pravo saznati na koji način političari namjeravaju primijeniti te promjene kako bi se osiguralo da su one socijalno održive i da uzrokuju što manje problema. Navedene poteškoće, međutim, ne smiju biti razlog da se danas ne poduzima ništa. Naime, djelovati sada i poticati prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom ugljika jeftinije je nego što bi bilo popravljati štetu kasnije (15). |
| --- | --- |

5.6.

To nije uvijek moguće, naime očito postoje gospodarska područja koja u novom sustavu gospodarstva s niskim emisijama ugljika neće imati nikakvu, ili će imati malu ulogu, odnosno pripadat će „gubitnicima” nužnih strukturnih promjena. Nikome ne bi koristilo da zataji tu činjenicu. Štoviše, ta gospodarska područja kao i osobe i regije kojih se to tiče imaju pravo saznati na koji način političari namjeravaju primijeniti te promjene kako bi se osiguralo da su one socijalno održive i da uzrokuju što manje problema. Navedene poteškoće, međutim, ne smiju biti razlog da se danas ne poduzima ništa. Naime, djelovati sada i poticati prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom ugljika jeftinije je nego što bi bilo popravljati štetu kasnije (15).

| 5.7. | Pitanje razvoja budućih tržišta, npr. za obnovljive izvora energija, odnosno za tehnologije učinkovitosti, od iznimne je važnosti za konkurentnost Europe u budućnosti. Naravno da treba shvatiti ozbiljno upozorenja iz Europe kojima se ukazuje na izmještanje ugljika kao i na to da Europa ne bi trebala prebrzo djelovati sama. |
| --- | --- |

5.7.

Pitanje razvoja budućih tržišta, npr. za obnovljive izvora energija, odnosno za tehnologije učinkovitosti, od iznimne je važnosti za konkurentnost Europe u budućnosti. Naravno da treba shvatiti ozbiljno upozorenja iz Europe kojima se ukazuje na izmještanje ugljika kao i na to da Europa ne bi trebala prebrzo djelovati sama.

| 5.8. | Europa više nije sama, postoji konkurencija na svjetskoj razini! Zbog toga se treba spomenuti izmještanje ugljika, odnosno strah da bi Europa mogla izgubiti svoju vodeću tehnološku i gospodarsku poziciju, npr. kod energije iz obnovljivih izvora. |
| --- | --- |

5.8.

Europa više nije sama, postoji konkurencija na svjetskoj razini! Zbog toga se treba spomenuti izmještanje ugljika, odnosno strah da bi Europa mogla izgubiti svoju vodeću tehnološku i gospodarsku poziciju, npr. kod energije iz obnovljivih izvora.

| 5.9. | I to se može učiniti vrlo brzo. Na području energije iz obnovljivih izvora primjećujemo da je Europa propustila svoju priliku kod tehnologije baterijskog skladištenja energije. Na području električne mobilnosti Kina i Kalifornija preuzele su vodeću poziciju, najjeftinije solarne ploče proizvode se u Kini; a to se ne može u bitnoj mjeri pripisati dampingu plaća. U sektoru istraživanja i razvoja hitno su potrebna znatno veća javna i privatna ulaganja. |
| --- | --- |

5.9.

I to se može učiniti vrlo brzo. Na području energije iz obnovljivih izvora primjećujemo da je Europa propustila svoju priliku kod tehnologije baterijskog skladištenja energije. Na području električne mobilnosti Kina i Kalifornija preuzele su vodeću poziciju, najjeftinije solarne ploče proizvode se u Kini; a to se ne može u bitnoj mjeri pripisati dampingu plaća. U sektoru istraživanja i razvoja hitno su potrebna znatno veća javna i privatna ulaganja.

| 5.10. | Trenutni nedostatak jednakih uvjeta na globalnoj razini predstavlja velik izazov za europske poduzetnike koji se natječu na svjetskoj razini. Sektori čelika, papira i kemikalija, u kojima postoji velika globalna međuovisnost, i dalje zadržavaju svoj gospodarski značaj. Smanjenju klimatskih promjena proizvodne industrije za 31 % u EU-u između 1990. i 2012. godine doprinio je tehnološki razvoj (16). |
| --- | --- |

5.10.

Trenutni nedostatak jednakih uvjeta na globalnoj razini predstavlja velik izazov za europske poduzetnike koji se natječu na svjetskoj razini. Sektori čelika, papira i kemikalija, u kojima postoji velika globalna međuovisnost, i dalje zadržavaju svoj gospodarski značaj. Smanjenju klimatskih promjena proizvodne industrije za 31 % u EU-u između 1990. i 2012. godine doprinio je tehnološki razvoj (16).

| 5.11. | Nije vjerojatno da će ulogu tih industrijskih sektora do 2050. godine u potpunosti zamijeniti nove „zelene” industrije. Ni europskoj industriji ni globalnoj klimi ne bi koristilo kada bi se proizvodnja tih industrija premjestila u zemlje izvan EU-a i to bez smanjenja emisija. |
| --- | --- |

5.11.

Nije vjerojatno da će ulogu tih industrijskih sektora do 2050. godine u potpunosti zamijeniti nove „zelene” industrije. Ni europskoj industriji ni globalnoj klimi ne bi koristilo kada bi se proizvodnja tih industrija premjestila u zemlje izvan EU-a i to bez smanjenja emisija.

| 5.12. | Opseg izmještanja ugljika često je predmet rasprava. O izravnom obliku izmještanja ugljika radi se kada se tvornice i proizvodni pogoni kao izravna reakcija na nove političke aktivnosti premjeste u zemlje izvan EU-a, a o neizravnom obliku u slučaju pojačanih ulaganja u zemlje izvan EU-a, dok proizvodnja privremeno i dalje ostaje u EU-u. Kod današnjih globalnih poduzeća zbog brojnih proizvodnih čimbenika češće nailazimo na ovo potonje. Budući da proizvodnja u „starim industrijama” raste diljem svijeta, postoji potreba da se i za te grane industrije u EU-u stvore uravnoteženi poticaji za promicanje tehnologija s niskom emisijom CO2, a da se pritom ne ugrozi njihova relativna konkurentnost. |
| --- | --- |

5.12.

Opseg izmještanja ugljika često je predmet rasprava. O izravnom obliku izmještanja ugljika radi se kada se tvornice i proizvodni pogoni kao izravna reakcija na nove političke aktivnosti premjeste u zemlje izvan EU-a, a o neizravnom obliku u slučaju pojačanih ulaganja u zemlje izvan EU-a, dok proizvodnja privremeno i dalje ostaje u EU-u. Kod današnjih globalnih poduzeća zbog brojnih proizvodnih čimbenika češće nailazimo na ovo potonje. Budući da proizvodnja u „starim industrijama” raste diljem svijeta, postoji potreba da se i za te grane industrije u EU-u stvore uravnoteženi poticaji za promicanje tehnologija s niskom emisijom CO2, a da se pritom ne ugrozi njihova relativna konkurentnost.

| 5.13. | Industrija i trgovina EU-a moraju doprinijeti smanjenju klimatskih promjena koje uzrokuju njegova poduzeća, u skladu s ciljem smanjenja emisija za 80 do 95 % do 2050. godine. Plan za postizanje tog cilja mogao bi se, međutim, razlikovati ovisno o sektoru i poduzeću. Industrija i trgovina u EU-u mogu poduprijeti druge zemlje u njihovim naporima za smanjenje emisija kroz razvoj, proizvodnju i izvoz proizvoda i usluga u druge zemlje. Ako bi se to odvijalo uz niži učinak na klimu u Europi nego u drugim predjelima, moglo bi se kratkoročno dozvoliti čak i više ukupne emisije, pod uvjetom da se ne ugrozi europski cilj smanjenja emisija do 2050. Stoga bi trebalo provjeriti jesu li specifični planovi EU-a korisni za svaki industrijski sektor. |
| --- | --- |

5.13.

Industrija i trgovina EU-a moraju doprinijeti smanjenju klimatskih promjena koje uzrokuju njegova poduzeća, u skladu s ciljem smanjenja emisija za 80 do 95 % do 2050. godine. Plan za postizanje tog cilja mogao bi se, međutim, razlikovati ovisno o sektoru i poduzeću. Industrija i trgovina u EU-u mogu poduprijeti druge zemlje u njihovim naporima za smanjenje emisija kroz razvoj, proizvodnju i izvoz proizvoda i usluga u druge zemlje. Ako bi se to odvijalo uz niži učinak na klimu u Europi nego u drugim predjelima, moglo bi se kratkoročno dozvoliti čak i više ukupne emisije, pod uvjetom da se ne ugrozi europski cilj smanjenja emisija do 2050. Stoga bi trebalo provjeriti jesu li specifični planovi EU-a korisni za svaki industrijski sektor.

| 5.14. | Opisani problemi kod izmještanja ugljika, odnosno premještanja proizvodnje s niskim emisijama ugljika, nisu dio pregovora u sklopu konferencije COP 21. Zbog toga se EU treba na svim razinama zalagati za stvaranje, na primjer, tržišnih mehanizama koji u obzir uzimaju emisije proizvoda kod globalnih trgovinskih pitanja. Treba poduzeti daljnje korake kako bi se riješilo izmještanje ugljika, poput granične prilagodbe CO2, sustava kojemu je cilj smanjenje emisija CO2 uz istodobno osiguranje jednakih uvjeta. Prema ovom sustavu cijene uvezenih proizvoda povećat će se na granici na temelju izračuna mase emisija tih roba. Modeli iz nedavne studije pokazuju da granična prilagodba emisija CO2 može znatno smanjiti izmještanje ugljika u relevantnim sektorima (17). |
| --- | --- |

5.14.

Opisani problemi kod izmještanja ugljika, odnosno premještanja proizvodnje s niskim emisijama ugljika, nisu dio pregovora u sklopu konferencije COP 21. Zbog toga se EU treba na svim razinama zalagati za stvaranje, na primjer, tržišnih mehanizama koji u obzir uzimaju emisije proizvoda kod globalnih trgovinskih pitanja. Treba poduzeti daljnje korake kako bi se riješilo izmještanje ugljika, poput granične prilagodbe CO2, sustava kojemu je cilj smanjenje emisija CO2 uz istodobno osiguranje jednakih uvjeta. Prema ovom sustavu cijene uvezenih proizvoda povećat će se na granici na temelju izračuna mase emisija tih roba. Modeli iz nedavne studije pokazuju da granična prilagodba emisija CO2 može znatno smanjiti izmještanje ugljika u relevantnim sektorima (17).

| 5.15. | Međutim, graničnu prilagodbu emisija CO2 u obliku u kojem se sada razmatra, ne prihvaćaju neki od glavnih trgovačkih partnera Europe. O tom pitanju treba pregovarati u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO). Ugovor dopušta razmatranje takvih „netrgovinskih” pitanja. Ne treba podcijeniti teškoću da se to učini bez svjetskog sporazuma o određivanju cijena emisija CO2. Te bi se zabrinutosti mogle riješiti pomoću bolje osmišljene granične prilagodbe emisija CO2. Bit je u tome da granična prilagodba emisija CO2, bude li dobro osmišljena, nije alat protiv dampinga nego doprinos svjetskoj održivoj klimatskoj politici (18). |
| --- | --- |

5.15.

Međutim, graničnu prilagodbu emisija CO2 u obliku u kojem se sada razmatra, ne prihvaćaju neki od glavnih trgovačkih partnera Europe. O tom pitanju treba pregovarati u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO). Ugovor dopušta razmatranje takvih „netrgovinskih” pitanja. Ne treba podcijeniti teškoću da se to učini bez svjetskog sporazuma o određivanju cijena emisija CO2. Te bi se zabrinutosti mogle riješiti pomoću bolje osmišljene granične prilagodbe emisija CO2. Bit je u tome da granična prilagodba emisija CO2, bude li dobro osmišljena, nije alat protiv dampinga nego doprinos svjetskoj održivoj klimatskoj politici (18).

| 5.16. | Konkretno, to znači da bi se npr. u okviru pregovora o TTIP-u i CETA-i trebali predvidjeti odgovarajući mehanizmi. |
| --- | --- |

5.16.

Konkretno, to znači da bi se npr. u okviru pregovora o TTIP-u i CETA-i trebali predvidjeti odgovarajući mehanizmi.

Što bi značio (djelomičan) neuspjeh pregovora?

| 5.17. | EGSO ovdje želi naglasiti da iako bi bilo šteta kada bi pregovori u sklopu COP 21 bili neuspješni, odnosno djelomično neuspješni, što bi predstavljalo veliki korak unatrag, to nikako ne bi značilo „kraj” aktivnosti vezanih uz zaštitu klime. Ne bi se postigle jasnoća i predvidljivost, koje bi sa sobom donio obvezujući sporazum i koje bi za gospodarstvo i društvo općenito bile poželjne te koje bi predstavljale nove poticaje. U stvarnosti je bitka za buduća tržišta zelenih tehnologija odavno počela, a u tu bitku morat će se uključiti i Europa, sa ili bez rezultata s konferencije COP 21. |
| --- | --- |

5.17.

EGSO ovdje želi naglasiti da iako bi bilo šteta kada bi pregovori u sklopu COP 21 bili neuspješni, odnosno djelomično neuspješni, što bi predstavljalo veliki korak unatrag, to nikako ne bi značilo „kraj” aktivnosti vezanih uz zaštitu klime. Ne bi se postigle jasnoća i predvidljivost, koje bi sa sobom donio obvezujući sporazum i koje bi za gospodarstvo i društvo općenito bile poželjne te koje bi predstavljale nove poticaje. U stvarnosti je bitka za buduća tržišta zelenih tehnologija odavno počela, a u tu bitku morat će se uključiti i Europa, sa ili bez rezultata s konferencije COP 21.

| 5.18. | Prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom ugljika nije moguće opravdati samo uz argument zaštite klime. Oskudica fosilne energije koja se već počinje osjećati, pitanje energetske sigurnosti i činjenica da se uz pomoć tehnologija obnovljive energije u mnogim područjima već proizvodi energija jeftinija od konvencionalne energije, ukazuju na nepovratni put. |
| --- | --- |

5.18.

Prijelaz na gospodarstvo s niskom razinom ugljika nije moguće opravdati samo uz argument zaštite klime. Oskudica fosilne energije koja se već počinje osjećati, pitanje energetske sigurnosti i činjenica da se uz pomoć tehnologija obnovljive energije u mnogim područjima već proizvodi energija jeftinija od konvencionalne energije, ukazuju na nepovratni put.

6.   Uloga civilnog društva

| 6.1. | Iako EGSO podržava stajališta Komisije iz njezine komunikacije o Pariškom protokolu, nije mu jasno zašto Komisija u toj komunikaciji ne predstavlja strategiju za obznanjivanje svojih stajališta civilnom društvu kao i kasnije provođenje odluka u suradnji s civilnim društvom. EGSO smatra da Komisija ima obvezu, pored oblikovanja strategije za klimatsku politiku, stupiti u strukturirani dijalog s civilnim društvom, a posebice s institucionalnim tijelima koja ga predstavljaju. |
| --- | --- |

6.1.

Iako EGSO podržava stajališta Komisije iz njezine komunikacije o Pariškom protokolu, nije mu jasno zašto Komisija u toj komunikaciji ne predstavlja strategiju za obznanjivanje svojih stajališta civilnom društvu kao i kasnije provođenje odluka u suradnji s civilnim društvom. EGSO smatra da Komisija ima obvezu, pored oblikovanja strategije za klimatsku politiku, stupiti u strukturirani dijalog s civilnim društvom, a posebice s institucionalnim tijelima koja ga predstavljaju.

| 6.2. | Civilno društvo ima najmanje tri važne uloge. Kao prvo, ono mora pridonijeti praćenju procesa političkih pregovora i vršiti društveni pritisak ne samo kako bi se usvojile spomenute obvezujuće odluke, već i kako bi se osiguralo da one budu u skladu s ekološkim, gospodarskim i socijalnim očekivanjima. |
| --- | --- |

6.2.

Civilno društvo ima najmanje tri važne uloge. Kao prvo, ono mora pridonijeti praćenju procesa političkih pregovora i vršiti društveni pritisak ne samo kako bi se usvojile spomenute obvezujuće odluke, već i kako bi se osiguralo da one budu u skladu s ekološkim, gospodarskim i socijalnim očekivanjima.

| 6.2.1. | Pregovori, kao što su pregovori u sklopu COP-a, potrebni su samo zato što unutar međunarodne zajednice postoje različita stajališta o hitnosti, opsegu, financiranju, odgovornosti itd. Kada bismo bili suglasni, ne bismo morali pregovarati. I unutar civilnog društva postojala su (i još uvijek postoje) različita stajališta. Ali zadnji pregovori u sklopu COP-a pokazali su da se za strožu zaštitu klime ne zalažu „samo” aktivisti za očuvanje okoliša, skupine za razvoj, organizacije za žene, predstavnici autohtonih naroda, da spomenemo samo neke zainteresirane strane, već da se radi o širokom globalnom pokretu. |
| --- | --- |

6.2.1.

Pregovori, kao što su pregovori u sklopu COP-a, potrebni su samo zato što unutar međunarodne zajednice postoje različita stajališta o hitnosti, opsegu, financiranju, odgovornosti itd. Kada bismo bili suglasni, ne bismo morali pregovarati. I unutar civilnog društva postojala su (i još uvijek postoje) različita stajališta. Ali zadnji pregovori u sklopu COP-a pokazali su da se za strožu zaštitu klime ne zalažu „samo” aktivisti za očuvanje okoliša, skupine za razvoj, organizacije za žene, predstavnici autohtonih naroda, da spomenemo samo neke zainteresirane strane, već da se radi o širokom globalnom pokretu.

| 6.2.2. | Posebno je potrebno pohvaliti intenzivni angažman (globalnog) sindikalnog pokreta i brojnih gospodarskih krugova i poduzeća koji traje već godinama, primjerice, rad IGB-a i Svjetskog poslovnog vijeća za održivi razvoj. Prepoznato je da je gospodarstvo koje učinkovito koristi resurse i koje je prilagođeno klimatskim promjenama otvara nove mogućnosti za gospodarski razvoj. |
| --- | --- |

6.2.2.

Posebno je potrebno pohvaliti intenzivni angažman (globalnog) sindikalnog pokreta i brojnih gospodarskih krugova i poduzeća koji traje već godinama, primjerice, rad IGB-a i Svjetskog poslovnog vijeća za održivi razvoj. Prepoznato je da je gospodarstvo koje učinkovito koristi resurse i koje je prilagođeno klimatskim promjenama otvara nove mogućnosti za gospodarski razvoj.

| 6.2.3. | Konferencija COP 20 u Limi u tom je pogledu bila impresivan primjer djelovanja obiju strana, poslodavca i radnika, ali i civilnog društva u cjelini, koje političarima pokazuje da široki slojevi društva žele više od onoga što su političari dogovorili u pregovorima. |
| --- | --- |

6.2.3.

Konferencija COP 20 u Limi u tom je pogledu bila impresivan primjer djelovanja obiju strana, poslodavca i radnika, ali i civilnog društva u cjelini, koje političarima pokazuje da široki slojevi društva žele više od onoga što su političari dogovorili u pregovorima.

| 6.2.4. | Čak su i u općinama i regijama aktivnosti zaštite klime ostvarile potpuno novu dimenziju. I tamo se priznaje da ne postoji samo potreba da se spriječe daljnje štete određenim regijama te osobama koje u njima žive i rade, već i da postoje mogućnosti za izgradnju novih vrijednosnih lanaca, koje treba koristiti. |
| --- | --- |

6.2.4.

Čak su i u općinama i regijama aktivnosti zaštite klime ostvarile potpuno novu dimenziju. I tamo se priznaje da ne postoji samo potreba da se spriječe daljnje štete određenim regijama te osobama koje u njima žive i rade, već i da postoje mogućnosti za izgradnju novih vrijednosnih lanaca, koje treba koristiti.

| 6.3. | Druga uloga civilnog društva je aktivno sudjelovanje u provedbi odluka o zaštiti klime. Prema mišljenju EGSO-a, politika se mora modernizirati u strateškom smislu, omogućiti takvo sudjelovanje kao i poticati aktivnije sudjelovanje. |
| --- | --- |

6.3.

Druga uloga civilnog društva je aktivno sudjelovanje u provedbi odluka o zaštiti klime. Prema mišljenju EGSO-a, politika se mora modernizirati u strateškom smislu, omogućiti takvo sudjelovanje kao i poticati aktivnije sudjelovanje.

| 6.3.1. | EGSO je u svojoj istrazi o načinu na koje je civilno društvo uključeno u provedbu europske Direktive o energiji iz obnovljivih izvora vrlo jasno zaključio da široki krugovi civilnog društva, uključujući brojna mala i srednja poduzeća, žele izravno sudjelovanje, na primjer, u obliku projekata građanske energije kako bi u svojim regijama mogli profitirati od novih gospodarskih mogućnosti. |
| --- | --- |

6.3.1.

EGSO je u svojoj istrazi o načinu na koje je civilno društvo uključeno u provedbu europske Direktive o energiji iz obnovljivih izvora vrlo jasno zaključio da široki krugovi civilnog društva, uključujući brojna mala i srednja poduzeća, žele izravno sudjelovanje, na primjer, u obliku projekata građanske energije kako bi u svojim regijama mogli profitirati od novih gospodarskih mogućnosti.

| 6.3.2. | Uspjeh energetske tranzicije u Danskoj i Njemačkoj temelji se na sudjelovanju privatnih osoba, poljoprivrednika, općina, zadruga i manjih poduzeća u proizvodnji energije kao i ostvarivanju gospodarske koristi. Međutim, Komisija više sustavno pogoršava takve mogućnosti sudjelovanja, nego što ih poboljšava. |
| --- | --- |

6.3.2.

Uspjeh energetske tranzicije u Danskoj i Njemačkoj temelji se na sudjelovanju privatnih osoba, poljoprivrednika, općina, zadruga i manjih poduzeća u proizvodnji energije kao i ostvarivanju gospodarske koristi. Međutim, Komisija više sustavno pogoršava takve mogućnosti sudjelovanja, nego što ih poboljšava.

| 6.4. | Treće, civilno društvo može pridonijeti ne samo praćenju postupka i potpori za provedbu odluka, nego i širenju dobrih praksi i stručnog znanja u vezi s pozitivnim kretanjima u poduzećima. Poseban naglasak treba staviti na gospodarske sektore, o kojima je rasprostranjena pogrešna pretpostavka da ništa ne poduzimaju i omogućuju daljnji rast emisija, npr. promet ili industrijski procesi. Političke odluke mogu biti učinkovitije ako se poticaji temelje na znanju o sadašnjem i budućem razvoju tehnologija i poslovnih modela. Civilno društvo može preuzeti ovu ulogu kroz organizaciju konferencija i poticanje razmjene informacija, koji potvrđuju jaku podršku privatnog sektora, ne samo u državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

6.4.

Treće, civilno društvo može pridonijeti ne samo praćenju postupka i potpori za provedbu odluka, nego i širenju dobrih praksi i stručnog znanja u vezi s pozitivnim kretanjima u poduzećima. Poseban naglasak treba staviti na gospodarske sektore, o kojima je rasprostranjena pogrešna pretpostavka da ništa ne poduzimaju i omogućuju daljnji rast emisija, npr. promet ili industrijski procesi. Političke odluke mogu biti učinkovitije ako se poticaji temelje na znanju o sadašnjem i budućem razvoju tehnologija i poslovnih modela. Civilno društvo može preuzeti ovu ulogu kroz organizaciju konferencija i poticanje razmjene informacija, koji potvrđuju jaku podršku privatnog sektora, ne samo u državama članicama EU-a.

| 6.5. | Na konferenciji COP 21 o strateškoj se ulozi civilnog društva gotovo uopće neće raspravljati. Stoga je važno da se politički predstavnici izvan okvira COP-a dogovore s civilnim društvom i razviju odgovarajuće strategije. |
| --- | --- |

6.5.

Na konferenciji COP 21 o strateškoj se ulozi civilnog društva gotovo uopće neće raspravljati. Stoga je važno da se politički predstavnici izvan okvira COP-a dogovore s civilnim društvom i razviju odgovarajuće strategije.

| 6.6. | EU je na ovom području u velikom zaostatku. EGSO izražava žaljenje zbog toga što se ni u klimatskom i energetskom paketu EU-a za 2030. godinu ni u prijedlogu europske energetske unije ne iznose konkretne ideje o uključivanju civilnog društva. |
| --- | --- |

6.6.

EU je na ovom području u velikom zaostatku. EGSO izražava žaljenje zbog toga što se ni u klimatskom i energetskom paketu EU-a za 2030. godinu ni u prijedlogu europske energetske unije ne iznose konkretne ideje o uključivanju civilnog društva.

| 6.7. | EGSO preporučuje da Komisija, Vijeće i Europski parlament (EP) konačno započnu intenzivni i strukturirani dijalog kako ne bi prokockale spremnost društva na razvoj novih struktura. Nova klimatska politika ne može se i ne smije nametati „odozgo prema dolje”, već se mora temeljiti na širokoj potpori svih dionika te se provoditi „od baze prema vrhu”. |
| --- | --- |

6.7.

EGSO preporučuje da Komisija, Vijeće i Europski parlament (EP) konačno započnu intenzivni i strukturirani dijalog kako ne bi prokockale spremnost društva na razvoj novih struktura. Nova klimatska politika ne može se i ne smije nametati „odozgo prema dolje”, već se mora temeljiti na širokoj potpori svih dionika te se provoditi „od baze prema vrhu”.

Bruxelles, 2. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Odnosno uzrokovano ljudskim faktorom.

1

(2)  Odnosno uzrokovano ljudskim faktorom.

2

(3)  http://de.statista.com/statistik/daten/studie/311924/umfrage/treibhausgasemissionen-weltweit/

3

(4)  Već danas su ugovorne strane obvezne objavljivati redovna izvješća koja moraju sadržavati informacije o aktualnim emisijama stakleničkih plinova i tendencijama.

4

(5)  COM(2015) 81 završna verzija, 25.2.2015.

5

(6)  Sveučilište u Marylandu, vidjeti: www.tagesschau.de/ausland/klimaindex104.html

6

(7)  INDC-ove treba podnijeti do kraja ožujka 2015. Do 17.5.2015., samo su Švicarska, EU, Norveška, Meksiko, SAD, Gabon, Rusija, Lihtenštajn, Andora i Kanada dostavile svoje INDC-ove.

7

(8)  Vidjeti: http://www.futurejustice.org/

8

(9)  Vidjeti mišljenje EGSO-a o „Okviru za klimatsku i energetsku politiku u razdoblje 2020.–2030.” (NAT/636), točke 1.2. i 1.3.

9

(10)  Tema rasprave na sastanku Vijeća za vanjske poslove 19. siječnja 2015., 5411/15.

10

(11)  Vidjeti točku 225. završne izjave.

11

(12)  Vidjeti mišljenje EGSO-a o „Tržišnim instrumentima za gospodarstvo učinkovitih resursa i s niskom razinom emisije CO2 u EU-u” (NAT/620), točke 1.3, 1.7, 1.8. (SL C 226, 16.7.2014., str. 1.).

12

2

(13)  Radni dokument MMF-a How Large Are Global Energy Subsidies? („Kolike su svjetske subvencije za energiju?”) (WP/15/105).

13

How Large Are Global Energy Subsidies?

(14)  Njemačka: s 30,6 milijardi dolara (2011.) na 22,8 milijardi dolara (2012.) te sada na 9,9 milijardi dolara (2013.). Italija: s 28,0 milijardi dolara (2011., 4. mjesto na globalnoj razini) na 14,7 milijardi dolara (2012.) te sada na 3,6 milijardi dolara (2013., sada na 10. mjestu).

14

(15)  Vdi studiju Better Growth Better Climate, The New Climate Economy Report, World Resource Institute.

15

Better Growth Better Climate, The New Climate Economy Report, World Resource Institute

(16)  Europska agencija za okoliš: Godišnje izvješće o emisiji stakleničkih plinova u Europskoj zajednici u razdoblju 1990.–2012. i Izvješće o evidenciji 2014.

16

(17)  Vidjeti mišljenje EGSO-a o „Tržišnim instrumentima za gospodarstvo učinkovitih resursa i s niskom razinom emisije CO2 u EU-u” (NAT/620), točka 3.5. (SL C 226, 16.7.2014., str. 1.).

17

2

(18)  Vidjeti bilješku 17.

18

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/84 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/84

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te Europskoj investicijskoj banci o okvirnoj strategiji za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom

(COM(2015) 80 završna verzija)

i

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o ostvarenju cilja od 10 % elektroenergetske interkonekcije – Priprema europske elektroenergetske mreže za 2020

(COM(2015) 82 završna verzija)

(2015/C 383/12)

| Izvjestiteljica: | gđa Ulla SIRKEINEN |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | g. Pierre-Jean COULON |

Izvjestiteljica:

gđa Ulla SIRKEINEN

Suizvjestitelj:

g. Pierre-Jean COULON

Dana 9. ožujka i 25. ožujka 2015., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te Europskoj investicijskoj banci o okvirnoj strategiji za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom

(COM(2015) 80 završna verzija) i

Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o ostvarenju cilja od 10 % elektroenergetske interkonekcije – Priprema europske elektroenergetske mreže za 2020.

(COM(2015) 82 završna verzija).

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 16. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je jednoglasno usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 1. srpnja), sa 100 glasova za.

1.   Zaključci i preporuke

EGSO zaključuje sljedeće:

| 1.1. | Energetska politika EU-a polučila je djelomičan uspjeh posebice u pogledu povećanja uporabe obnovljivih izvora energije i proširenja izbora za potrošače. Ipak, većini pitanja energetske politike uglavnom se pristupa kao nacionalnim interesima. |
| --- | --- |

1.1.

Energetska politika EU-a polučila je djelomičan uspjeh posebice u pogledu povećanja uporabe obnovljivih izvora energije i proširenja izbora za potrošače. Ipak, većini pitanja energetske politike uglavnom se pristupa kao nacionalnim interesima.

| 1.2. | Izazovi su porasli: rizici u pogledu sigurnosti opskrbe plinom, povećani troškovi energije koji štete potrošačima i slabe konkurentnost industrije te utjecaj visokog udjela nestalnih obnovljivih izvora energije na stabilnost elektroenergetskog sustava. |
| --- | --- |

1.2.

Izazovi su porasli: rizici u pogledu sigurnosti opskrbe plinom, povećani troškovi energije koji štete potrošačima i slabe konkurentnost industrije te utjecaj visokog udjela nestalnih obnovljivih izvora energije na stabilnost elektroenergetskog sustava.

| 1.3. | Potrebna su golema ulaganja za sigurnu opskrbu energijom u Europi. Ulagačima je potreban što predvidljiviji i pouzdaniji politički okvir. |
| --- | --- |

1.3.

Potrebna su golema ulaganja za sigurnu opskrbu energijom u Europi. Ulagačima je potreban što predvidljiviji i pouzdaniji politički okvir.

| 1.4. | Kako bi se zadovoljila očekivanja europskih građana, energetici treba pristupiti na dosljedniji način. Neizbježni su suradnja među državama članicama i potpuno funkcionalno unutarnje energetsko tržište. |
| --- | --- |

1.4.

Kako bi se zadovoljila očekivanja europskih građana, energetici treba pristupiti na dosljedniji način. Neizbježni su suradnja među državama članicama i potpuno funkcionalno unutarnje energetsko tržište.

| 1.5. | Podržava se prijedlog za uspostavu europske energetske unije te se traži hitna provedba. To bi moglo dovesti do toga da slobodno kretanje energije postane peta sloboda EU-a!
  EGSO preporučuje sljedeće: |
| --- | --- |

1.5.

Podržava se prijedlog za uspostavu europske energetske unije te se traži hitna provedba. To bi moglo dovesti do toga da slobodno kretanje energije postane peta sloboda EU-a!

EGSO preporučuje sljedeće:

| 1.6. | Kako bi inicijativa uspjela, potrebna je jasnija poruka – središnja vizija – o tome što će europski građani i poduzeća dobiti od energetske unije. |
| --- | --- |

1.6.

Kako bi inicijativa uspjela, potrebna je jasnija poruka – središnja vizija – o tome što će europski građani i poduzeća dobiti od energetske unije.

| 1.7. | Uz sigurnost opskrbe i održivost, mjere usmjerene na troškove energije za građane i poduzeća trebaju predstavljati važan prioritet. U slučaju kad su povećanja konačne cijene električne energije posljedica političkih mjera, s pravom se može očekivati njihova korekcija. |
| --- | --- |

1.7.

Uz sigurnost opskrbe i održivost, mjere usmjerene na troškove energije za građane i poduzeća trebaju predstavljati važan prioritet. U slučaju kad su povećanja konačne cijene električne energije posljedica političkih mjera, s pravom se može očekivati njihova korekcija.

| 1.8. | S obzirom na sve veće nadmetanje u pogledu izvora energije i potrebu diversifikacije izvora opskrbe energija treba postati jedan od stupova vanjskih politika EU-a. |
| --- | --- |

1.8.

S obzirom na sve veće nadmetanje u pogledu izvora energije i potrebu diversifikacije izvora opskrbe energija treba postati jedan od stupova vanjskih politika EU-a.

| 1.9. | Pri pripremi prijedloga za reviziju različitih dijelova zakonodavstva o energiji, Komisija bi u skladu s prijedlozima iz plana provedbe koje EGSO podupire trebala izbjegavati nedosljednosti i povećanje troškova te umjesto toga radije pokušati pojednostavniti postupke. |
| --- | --- |

1.9.

Pri pripremi prijedloga za reviziju različitih dijelova zakonodavstva o energiji, Komisija bi u skladu s prijedlozima iz plana provedbe koje EGSO podupire trebala izbjegavati nedosljednosti i povećanje troškova te umjesto toga radije pokušati pojednostavniti postupke.

| 1.10. | U suradnji sa samim potrošačima treba razvijati metode za njihovo mobiliziranje, uključujući inovativno korištenje IKT-a. Rješavanju energetskog siromaštva treba pristupiti prvenstveno mjerama socijalne politike. |
| --- | --- |

1.10.

U suradnji sa samim potrošačima treba razvijati metode za njihovo mobiliziranje, uključujući inovativno korištenje IKT-a. Rješavanju energetskog siromaštva treba pristupiti prvenstveno mjerama socijalne politike.

| 1.11. | Pri iskorištavanju velikog potencijala povećanja energetske učinkovitosti građevinskih objekata i prometa traže se posebice inovativne ideje financiranja. |
| --- | --- |

1.11.

Pri iskorištavanju velikog potencijala povećanja energetske učinkovitosti građevinskih objekata i prometa traže se posebice inovativne ideje financiranja.

| 1.12. | Potrebna je strukturna reforma sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS), dok su mjere u sektorima koji nisu obuhvaćeni ETS-om jednako važne. |
| --- | --- |

1.12.

Potrebna je strukturna reforma sustava EU-a za trgovanje emisijama (EU ETS), dok su mjere u sektorima koji nisu obuhvaćeni ETS-om jednako važne.

| 1.13. | Dok jednaki uvjeti za sve igrače na globalnoj razini ne postanu stvarnost, potrebno je vrlo ozbiljno pristupati problemu „istjecanja ugljika”. Najuspješnijim industrijskim subjektima treba u potpunosti nadoknaditi porast izravnih i neizravnih troškova. |
| --- | --- |

1.13.

Dok jednaki uvjeti za sve igrače na globalnoj razini ne postanu stvarnost, potrebno je vrlo ozbiljno pristupati problemu „istjecanja ugljika”. Najuspješnijim industrijskim subjektima treba u potpunosti nadoknaditi porast izravnih i neizravnih troškova.

| 1.14. | Potrebno je podupirati razvoj obnovljivih izvora energije, uključujući bioenergiju, ali se pritom ne smiju povećati troškovi za korisnike. |
| --- | --- |

1.14.

Potrebno je podupirati razvoj obnovljivih izvora energije, uključujući bioenergiju, ali se pritom ne smiju povećati troškovi za korisnike.

| 1.15. | Rješavanje budućih energetskih izazova iziskuje pojačano financiranje istraživanja i inovacija. Upravljanje energijom kao ulaznim materijalom na najučinkovitiji i najodrživiji mogući način nudi velik potencijal za rast i radna mjesta u EU-u. |
| --- | --- |

1.15.

Rješavanje budućih energetskih izazova iziskuje pojačano financiranje istraživanja i inovacija. Upravljanje energijom kao ulaznim materijalom na najučinkovitiji i najodrživiji mogući način nudi velik potencijal za rast i radna mjesta u EU-u.

| 1.16. | Novo upravljanje energetskom politikom mora osigurati dosljednost između različitih aspekata energetike, kao i ostvarivanje ciljeva na razini EU-a. Potporni europski energetski dijalog (EED), koji je EGSO predložio, treba pokrenuti bez odlaganja. |
| --- | --- |

1.16.

Novo upravljanje energetskom politikom mora osigurati dosljednost između različitih aspekata energetike, kao i ostvarivanje ciljeva na razini EU-a. Potporni europski energetski dijalog (EED), koji je EGSO predložio, treba pokrenuti bez odlaganja.

| 1.17. | Moraju se hitno provesti mjere za povećanje interkonekcije elektroenergetskih mreža, uključujući brže postupke odobrenja. Moglo bi se razmotriti pitanje je li jednak cilj za sve zaista ostvariv. |
| --- | --- |

1.17.

Moraju se hitno provesti mjere za povećanje interkonekcije elektroenergetskih mreža, uključujući brže postupke odobrenja. Moglo bi se razmotriti pitanje je li jednak cilj za sve zaista ostvariv.

2.   Uvod

| 2.1. | Energetska politika u EU-u ima tri glavna cilja: sigurnost opskrbe, održivost i konkurentnost. Zakonodavstvom EU-a obuhvaćena su energetska tržišta kao i ekološki i klimatski aspekti energije. Financijskim sredstvima EU-a podupire se istraživanje i razvoj te razvoj infrastrukture na području energetike. Učinkovitost korištenja energije po svojoj je prirodi u velikoj mjeri u lokalnoj ili nacionalnoj nadležnosti, pri čemu je potrebno poštovati aspekte unutarnjeg tržišta. Ugovori državama članicama daju pravo da odlučuju o uporabi svojih energetskih resursa i svom energetskom miksu. |
| --- | --- |

2.1.

Energetska politika u EU-u ima tri glavna cilja: sigurnost opskrbe, održivost i konkurentnost. Zakonodavstvom EU-a obuhvaćena su energetska tržišta kao i ekološki i klimatski aspekti energije. Financijskim sredstvima EU-a podupire se istraživanje i razvoj te razvoj infrastrukture na području energetike. Učinkovitost korištenja energije po svojoj je prirodi u velikoj mjeri u lokalnoj ili nacionalnoj nadležnosti, pri čemu je potrebno poštovati aspekte unutarnjeg tržišta. Ugovori državama članicama daju pravo da odlučuju o uporabi svojih energetskih resursa i svom energetskom miksu.

| 2.2. | Energetske politike u Europi pokazale su se djelomično uspješnima. Čini se da se ciljevi (20-20-20 do 2020.) za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje uporabe obnovljivih izvora energije ostvaruju prije zadanog roka, kao i da se razvoj energetske učinkovitosti odvija gotovo u skladu sa zadanim ciljem, doduše djelomično zbog gospodarskog pada. Otvorila su se tržišta i proširio izbor za potrošače. Ipak, u praksi se energetskoj politici uglavnom pristupa kao nacionalnom pitanju. Zakonodavstvo EU-a provodi se polako ili na nepotpun način te zasad nije ostvareno istinski funkcionalno unutarnje tržište. Na razini EU-a i nacionalnoj razini politike o različitim aspektima energetike nisu usklađene i često su neuravnotežene. |
| --- | --- |

2.2.

Energetske politike u Europi pokazale su se djelomično uspješnima. Čini se da se ciljevi (20-20-20 do 2020.) za smanjenje emisija stakleničkih plinova i povećanje uporabe obnovljivih izvora energije ostvaruju prije zadanog roka, kao i da se razvoj energetske učinkovitosti odvija gotovo u skladu sa zadanim ciljem, doduše djelomično zbog gospodarskog pada. Otvorila su se tržišta i proširio izbor za potrošače. Ipak, u praksi se energetskoj politici uglavnom pristupa kao nacionalnom pitanju. Zakonodavstvo EU-a provodi se polako ili na nepotpun način te zasad nije ostvareno istinski funkcionalno unutarnje tržište. Na razini EU-a i nacionalnoj razini politike o različitim aspektima energetike nisu usklađene i često su neuravnotežene.

| 2.3. | U cilju izmjene tog stanja institut Notre Europe – Jacques Delors 2010. godine predložio je uspostavu Europske energetske zajednice. Tu je inicijativu EGSO aktivno podupirao. |
| --- | --- |

2.3.

U cilju izmjene tog stanja institut Notre Europe – Jacques Delors 2010. godine predložio je uspostavu Europske energetske zajednice. Tu je inicijativu EGSO aktivno podupirao.

| 2.4. | U posljednje su vrijeme novi energetski izazovi dospjeli u prvi plan. Zabrinutost u pogledu sigurnosti opskrbe energijom izražena je u nekim državama članicama. Potrošači, posebice ugrožene skupine među njima, zbog gospodarske su krize izloženi povećanim troškovima energije. Industrija se suočena s nižim cijenama energije u konkurentskim regijama bori da ostane konkurentna, a nastavi li se pad industrijske djelatnosti u brojnim državama članicama, kao i „istjecanje ugljika”, neće biti ugrožena samo radna mjesta i rast, već i sama energetska tranzicija. Unatoč velikim uspjesima koji su ostvareni na području obnovljivih izvora energije, Europi prijeti gubitak vodećeg položaja. U nekim zemljama sve veći udio obnovljivih izvora energije izaziva poteškoće u upravljanju elektroenergetskim sustavom, a tradicionalna proizvodnja energije postaje sve neisplativijom. Komisija (1) tvrdi da su između 2020. i 2030. godine potrebna ulaganja u iznosu od dva bilijuna eura za sigurnu opskrbu energijom, uključujući ulaganja u proizvodnu i mrežnu infrastrukturu, neovisno o tome hoće li se prednost dati konvencionalnim ili alternativnim energentima. |
| --- | --- |

2.4.

U posljednje su vrijeme novi energetski izazovi dospjeli u prvi plan. Zabrinutost u pogledu sigurnosti opskrbe energijom izražena je u nekim državama članicama. Potrošači, posebice ugrožene skupine među njima, zbog gospodarske su krize izloženi povećanim troškovima energije. Industrija se suočena s nižim cijenama energije u konkurentskim regijama bori da ostane konkurentna, a nastavi li se pad industrijske djelatnosti u brojnim državama članicama, kao i „istjecanje ugljika”, neće biti ugrožena samo radna mjesta i rast, već i sama energetska tranzicija. Unatoč velikim uspjesima koji su ostvareni na području obnovljivih izvora energije, Europi prijeti gubitak vodećeg položaja. U nekim zemljama sve veći udio obnovljivih izvora energije izaziva poteškoće u upravljanju elektroenergetskim sustavom, a tradicionalna proizvodnja energije postaje sve neisplativijom. Komisija (1) tvrdi da su između 2020. i 2030. godine potrebna ulaganja u iznosu od dva bilijuna eura za sigurnu opskrbu energijom, uključujući ulaganja u proizvodnu i mrežnu infrastrukturu, neovisno o tome hoće li se prednost dati konvencionalnim ili alternativnim energentima.

3.   Komunikacije Komisije

| 3.1. | Nova Komisija s Jean-Claudeom Junckerom na čelu uvrstila je energetsku politiku među svojih deset prioritetnih područja. U listopadu 2014. Europsko vijeće odredilo je ciljeve energetske i klimatske politike do 2030. godine: smanjenje emisija stakleničkih planova za najmanje 40 % u odnosu na razinu iz 1990. godine, udio obnovljivih izvora energije od najmanje 27 % te povećanje energetske učinkovitosti za najmanje 27 %. |
| --- | --- |

3.1.

Nova Komisija s Jean-Claudeom Junckerom na čelu uvrstila je energetsku politiku među svojih deset prioritetnih područja. U listopadu 2014. Europsko vijeće odredilo je ciljeve energetske i klimatske politike do 2030. godine: smanjenje emisija stakleničkih planova za najmanje 40 % u odnosu na razinu iz 1990. godine, udio obnovljivih izvora energije od najmanje 27 % te povećanje energetske učinkovitosti za najmanje 27 %.

| 3.2. | Komisija je 25. veljače 2015. predstavila „Komunikaciju o okvirnoj strategiji za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” (2). Strategija ima pet povezanih i uzajamno osnažujućih dimenzija osmišljenih za povećanje energetske sigurnosti, održivosti i konkurentnosti, a to su:






  — | energetska sigurnost, solidarnost i povjerenje, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Komisija je 25. veljače 2015. predstavila „Komunikaciju o okvirnoj strategiji za otpornu energetsku uniju s naprednom klimatskom politikom” (2). Strategija ima pet povezanih i uzajamno osnažujućih dimenzija osmišljenih za povećanje energetske sigurnosti, održivosti i konkurentnosti, a to su:

—

energetska sigurnost, solidarnost i povjerenje,

| — | potpuno integrirano europsko energetsko tržište, |
| --- | --- |

—

potpuno integrirano europsko energetsko tržište,

| — | energetska učinkovitost koja pridonosi ograničavanju potražnje, |
| --- | --- |

—

energetska učinkovitost koja pridonosi ograničavanju potražnje,

| — | dekarbonizacija gospodarstva, i |
| --- | --- |

—

dekarbonizacija gospodarstva, i

| — | istraživanje, inovacije i konkurentnost. |
| --- | --- |

—

istraživanje, inovacije i konkurentnost.

| 3.3. | Strategija predstavlja Komisijinu cjelovitu viziju energetske unije. Na temelju kratkog opisa izazova iz svih pet dimenzija predlaže se 15 mjera. U priloženom planu provedbe navode se planirane mjere Komisije, koje se uglavnom odnose na ovu i 2016. godinu. Većina mjera odnosi se na izmjenu postojećeg zakonodavstva. |
| --- | --- |

3.3.

Strategija predstavlja Komisijinu cjelovitu viziju energetske unije. Na temelju kratkog opisa izazova iz svih pet dimenzija predlaže se 15 mjera. U priloženom planu provedbe navode se planirane mjere Komisije, koje se uglavnom odnose na ovu i 2016. godinu. Većina mjera odnosi se na izmjenu postojećeg zakonodavstva.

| 3.4. | Komisija je u istom paketu objavila „Komunikaciju o ostvarenju cilja od 10 % elektroenergetske interkonekcije – priprema europske elektroenergetske mreže za 2020.” (3) i „Komunikaciju o Pariškom protokolu – plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.” (4). |
| --- | --- |

3.4.

Komisija je u istom paketu objavila „Komunikaciju o ostvarenju cilja od 10 % elektroenergetske interkonekcije – priprema europske elektroenergetske mreže za 2020.” (3) i „Komunikaciju o Pariškom protokolu – plan za rješavanje problema globalnih klimatskih promjena nakon 2020.” (4).

4.   Opće napomene

| 4.1. | Odbor primjećuje sličnost između inicijative Europske komisije za uspostavu europske energetske unije i prijašnje ideje o europskoj energetskoj zajednici te stoga podržava tu inicijativu. |
| --- | --- |

4.1.

Odbor primjećuje sličnost između inicijative Europske komisije za uspostavu europske energetske unije i prijašnje ideje o europskoj energetskoj zajednici te stoga podržava tu inicijativu.

| 4.2. | Kako bi mogli zadovoljiti goleme potrebe, ulagačima je što prije potreban predvidljiv i pouzdan zakonodavni okvir za razdoblje nakon 2020. godine. Mjere i plan provedbe koje je Komisija predstavila ne uključuju velike promjene, već reviziju i ažuriranje postojećeg zakonodavstva. Najvažnija je provedba. Sad je najvažnije ne odstupiti od ubrzanog vremenskog okvira. Naravno, jednako je važno da ni Parlament ni Vijeće ne odugovlače po tim pitanjima. |
| --- | --- |

4.2.

Kako bi mogli zadovoljiti goleme potrebe, ulagačima je što prije potreban predvidljiv i pouzdan zakonodavni okvir za razdoblje nakon 2020. godine. Mjere i plan provedbe koje je Komisija predstavila ne uključuju velike promjene, već reviziju i ažuriranje postojećeg zakonodavstva. Najvažnija je provedba. Sad je najvažnije ne odstupiti od ubrzanog vremenskog okvira. Naravno, jednako je važno da ni Parlament ni Vijeće ne odugovlače po tim pitanjima.

| 4.3. | Međutim, EGSO smatra da je za uspjeh ove inicijative potrebna jasnija poruka – središnja vizija – o tome što će europski građani i poduzeća dobiti od energetske unije. Tu viziju svi uključeni donositelji odluka moraju imati prvenstveno na umu. |
| --- | --- |

4.3.

Međutim, EGSO smatra da je za uspjeh ove inicijative potrebna jasnija poruka – središnja vizija – o tome što će europski građani i poduzeća dobiti od energetske unije. Tu viziju svi uključeni donositelji odluka moraju imati prvenstveno na umu.

| 4.4. | Mnogi su dionici zabrinuti zbog nedosljednog zakonodavstva i uplitanja u previše aspekata energetskog gospodarstva. Kako bi se zadovoljila očekivanja europskih građana, posebice u pogledu novih izazova, energetici treba pristupiti na dosljedniji način. To se odnosi na različite ciljeve i područja politike, kao i na međuodnos nacionalnih i širih zajedničkih interesa EU-a. |
| --- | --- |

4.4.

Mnogi su dionici zabrinuti zbog nedosljednog zakonodavstva i uplitanja u previše aspekata energetskog gospodarstva. Kako bi se zadovoljila očekivanja europskih građana, posebice u pogledu novih izazova, energetici treba pristupiti na dosljedniji način. To se odnosi na različite ciljeve i područja politike, kao i na međuodnos nacionalnih i širih zajedničkih interesa EU-a.

| 4.5. | EGSO je uvjeren da su suradnja među državama članicama i potpuno funkcionalno unutarnje energetsko tržište neizbježni za ostvarivanje ciljeva energetske politike. Potrebno je više obnovljivih izvora energije kako bi se smanjile vanjska ovisnost i emisije. Već je jasno da je za bolje funkcioniranje elektroenergetskog sustava s većim udjelom nestalnih obnovljivih izvora energije potrebno tržište veće od nacionalnog. Veće tržište također iziskuje niže troškove u pogledu rezervnog i vršnog kapaciteta, kao i u pogledu skladištenja (plina). |
| --- | --- |

4.5.

EGSO je uvjeren da su suradnja među državama članicama i potpuno funkcionalno unutarnje energetsko tržište neizbježni za ostvarivanje ciljeva energetske politike. Potrebno je više obnovljivih izvora energije kako bi se smanjile vanjska ovisnost i emisije. Već je jasno da je za bolje funkcioniranje elektroenergetskog sustava s većim udjelom nestalnih obnovljivih izvora energije potrebno tržište veće od nacionalnog. Veće tržište također iziskuje niže troškove u pogledu rezervnog i vršnog kapaciteta, kao i u pogledu skladištenja (plina).

| 4.6. | Uz sigurnost opskrbe i održivost, mjere usmjerene na troškove energije za građane i poduzeća trebaju predstavljati važan prioritet. Dok osjećaju sve veću otuđenost od EU-a i uznemirenost zbog usporavanja gospodarskog rasta, građane bez sumnje veoma zabrinjavaju troškovi energije. To vrijedi i za poduzeća, posebice MSP-ove, te njihove radnike koji se natječu na međunarodnim tržištima. |
| --- | --- |

4.6.

Uz sigurnost opskrbe i održivost, mjere usmjerene na troškove energije za građane i poduzeća trebaju predstavljati važan prioritet. Dok osjećaju sve veću otuđenost od EU-a i uznemirenost zbog usporavanja gospodarskog rasta, građane bez sumnje veoma zabrinjavaju troškovi energije. To vrijedi i za poduzeća, posebice MSP-ove, te njihove radnike koji se natječu na međunarodnim tržištima.

| 4.7. | U slučajevima kad su povećanja krajnjih cijena energije, posebice električne energije, uglavnom posljedica političkih odluka o porezima i pristojbama, s pravom se može očekivati njihova korekcija. Komisija treba provesti planove za reviziju cijena i usmjeravanje mjera potpore. Komisija bi istodobno trebala obznaniti kako će se na cijene odraziti planirane izmjene sustava trgovanja emisijama te obećano ukidanje subvencija za energente štetne po okoliš (5). |
| --- | --- |

4.7.

U slučajevima kad su povećanja krajnjih cijena energije, posebice električne energije, uglavnom posljedica političkih odluka o porezima i pristojbama, s pravom se može očekivati njihova korekcija. Komisija treba provesti planove za reviziju cijena i usmjeravanje mjera potpore. Komisija bi istodobno trebala obznaniti kako će se na cijene odraziti planirane izmjene sustava trgovanja emisijama te obećano ukidanje subvencija za energente štetne po okoliš (5).

5.   Posebne napomene

Energetska sigurnost, solidarnost i povjerenje

| 5.1. | EGSO se slaže s Komisijom da su dovršenje unutarnjeg energetskog tržišta i učinkovitija potrošnja energije ključni pokretači sigurnosti opskrbe. Uz to, mnogo više pozornosti treba posvetiti međunarodnoj geopolitičkoj sceni. Intenzivirat će se globalno nadmetanje za izvore energije, što bi uz diversifikaciju opskrbe energijom u EU-u trebalo bi okosnica mjera vanjske i trgovinske politike EU-a. |
| --- | --- |

5.1.

EGSO se slaže s Komisijom da su dovršenje unutarnjeg energetskog tržišta i učinkovitija potrošnja energije ključni pokretači sigurnosti opskrbe. Uz to, mnogo više pozornosti treba posvetiti međunarodnoj geopolitičkoj sceni. Intenzivirat će se globalno nadmetanje za izvore energije, što bi uz diversifikaciju opskrbe energijom u EU-u trebalo bi okosnica mjera vanjske i trgovinske politike EU-a.

| 5.2. | Diversifikacija izvora energije uvelike ovisi o nacionalnom energetskom miksu i opcijama opskrbe. EU može i treba podupirati razvoj infrastrukture. Trenutačno se posebna pozornost posvećuje opskrbi plinom. Treba podrobno ispitati razvoj potražnje za plinom u EU-u te tomu prilagoditi projekcije infrastrukturnih ulaganja. Više pozornosti treba posvećivati drugim izvorima energije, poput autohtonih izvora. |
| --- | --- |

5.2.

Diversifikacija izvora energije uvelike ovisi o nacionalnom energetskom miksu i opcijama opskrbe. EU može i treba podupirati razvoj infrastrukture. Trenutačno se posebna pozornost posvećuje opskrbi plinom. Treba podrobno ispitati razvoj potražnje za plinom u EU-u te tomu prilagoditi projekcije infrastrukturnih ulaganja. Više pozornosti treba posvećivati drugim izvorima energije, poput autohtonih izvora.

| 5.3. | Trebalo bi biti jasno da su na tržištu – plina ili drugog energenta – na kojem se suočavaju s dominantnim dobavljačem ili kartelom državama članicama u interesu uža suradnja i razmjena informacija. Suradnja međutim ne bi smjela kočiti funkcioniranje tržišta. Očekuje se solidarnost između država članica, ali ona se može zasnivati samo na povjerenju te poštovanju zajedničkih obveza i pravila. Problemi energetskih otoka iziskuju posebnu pozornost, uključujući posebnosti otoka u usporedbi s kopnom. |
| --- | --- |

5.3.

Trebalo bi biti jasno da su na tržištu – plina ili drugog energenta – na kojem se suočavaju s dominantnim dobavljačem ili kartelom državama članicama u interesu uža suradnja i razmjena informacija. Suradnja međutim ne bi smjela kočiti funkcioniranje tržišta. Očekuje se solidarnost između država članica, ali ona se može zasnivati samo na povjerenju te poštovanju zajedničkih obveza i pravila. Problemi energetskih otoka iziskuju posebnu pozornost, uključujući posebnosti otoka u usporedbi s kopnom.

Potpuno integrirano unutarnje energetsko tržište

| 5.4. | Osuvremenjivanje elektroenergetske i plinske mreže od ključne je važnosti za ostvarenje energetske unije. Pitanje elektroenergetske interkonekcije razmatra se u poglavlju 6. na temelju komunikacije o toj temi. |
| --- | --- |

5.4.

Osuvremenjivanje elektroenergetske i plinske mreže od ključne je važnosti za ostvarenje energetske unije. Pitanje elektroenergetske interkonekcije razmatra se u poglavlju 6. na temelju komunikacije o toj temi.

| 5.5. | Energetika – a posebice elektroenergetska tržišta – ispaštaju zbog nepotpune provedbe odgovarajućih direktiva, kao i još uvijek slabe suradnje između operatora prijenosnog sustava i nacionalnih regulatornih tijela. EGSO podržava prijedloge Komisije o tim pitanjima, no upozorava da se administrativno opterećenje i troškovi ne smiju povećati. |
| --- | --- |

5.5.

Energetika – a posebice elektroenergetska tržišta – ispaštaju zbog nepotpune provedbe odgovarajućih direktiva, kao i još uvijek slabe suradnje između operatora prijenosnog sustava i nacionalnih regulatornih tijela. EGSO podržava prijedloge Komisije o tim pitanjima, no upozorava da se administrativno opterećenje i troškovi ne smiju povećati.

| 5.6. | Slabe su ili u najmanju ruku nejasne veze između veleprodajnih i maloprodajnih tržišta – potrebna je veća transparentnost u pogledu određivanja cijena. Čini se da su ključna pitanja nedovoljni cjenovni signali za ulaganja i nedostatak fleksibilnosti na strani potražnje. Izazovi uključuju povećani udio obnovljivih izvora energije te pitanje odnosa prekomjernih kapaciteta i potrebe za ravnotežom i vršnim kapacitetom. Potrebno je revidirati odgovarajuće propise, no Komisija u izradi prijedloga treba izbjegavati povećane troškove za korisnike; umjesto toga treba podupirati rješenja kojima se potiče uspostava prekograničnih tržišta. |
| --- | --- |

5.6.

Slabe su ili u najmanju ruku nejasne veze između veleprodajnih i maloprodajnih tržišta – potrebna je veća transparentnost u pogledu određivanja cijena. Čini se da su ključna pitanja nedovoljni cjenovni signali za ulaganja i nedostatak fleksibilnosti na strani potražnje. Izazovi uključuju povećani udio obnovljivih izvora energije te pitanje odnosa prekomjernih kapaciteta i potrebe za ravnotežom i vršnim kapacitetom. Potrebno je revidirati odgovarajuće propise, no Komisija u izradi prijedloga treba izbjegavati povećane troškove za korisnike; umjesto toga treba podupirati rješenja kojima se potiče uspostava prekograničnih tržišta.

| 5.7. | Tržišta električne energije i plina sve se više razvijaju u de facto regionalna tržišta susjednih zemalja. Riječ je o pozitivnom pomaku prema europskim tržištima te bi donositelji propisa trebali podržati takav razvoj događaja. Posebice je potrebno razmjenjivati dobre prakse i iskustva – među regijama te, štoviše, s EU-om. I na ovom je području potrebno izbjegavati povećanje administrativnog opterećenja. |
| --- | --- |

5.7.

Tržišta električne energije i plina sve se više razvijaju u de facto regionalna tržišta susjednih zemalja. Riječ je o pozitivnom pomaku prema europskim tržištima te bi donositelji propisa trebali podržati takav razvoj događaja. Posebice je potrebno razmjenjivati dobre prakse i iskustva – među regijama te, štoviše, s EU-om. I na ovom je području potrebno izbjegavati povećanje administrativnog opterećenja.

| 5.8. | Svima je u interesu mobilizirati potrošače na energetskim tržištima, ali to se ne može učiniti na silu. U suradnji sa samim potrošačima treba razvijati pomno odabrane metode, posebice inovativno korištenje IKT-a, kako bi se iskoristio potencijal koji leži u upravljanju potrošnjom, a time i u smanjenju troškova. |
| --- | --- |

5.8.

Svima je u interesu mobilizirati potrošače na energetskim tržištima, ali to se ne može učiniti na silu. U suradnji sa samim potrošačima treba razvijati pomno odabrane metode, posebice inovativno korištenje IKT-a, kako bi se iskoristio potencijal koji leži u upravljanju potrošnjom, a time i u smanjenju troškova.

| 5.9. | Ugrožene skupine potrošača još su ugroženije u današnjim gospodarskim prilikama u mnogim državama članicama. EGSO se slaže s namjerom Komisije da prvenstveno pruži podršku tim potrošačima pomoću dostatnih mjera socijalne politike. Opservatorij energetskog siromaštva, koji je Odbor prethodno predložio, olakšao bi utvrđivanje stvarnih potreba. |
| --- | --- |

5.9.

Ugrožene skupine potrošača još su ugroženije u današnjim gospodarskim prilikama u mnogim državama članicama. EGSO se slaže s namjerom Komisije da prvenstveno pruži podršku tim potrošačima pomoću dostatnih mjera socijalne politike. Opservatorij energetskog siromaštva, koji je Odbor prethodno predložio, olakšao bi utvrđivanje stvarnih potreba.

Energetska učinkovitost kao doprinos smanjenju potražnje za energijom

| 5.10. | U pogledu energetske učinkovitosti EGSO se slaže s Komisijom da većinu posla treba obaviti na nacionalnoj i lokalnoj razini. Uspješne mjere EU-a na tom području uključuju pravila o označivanju i ekološkom dizajnu, koja treba redovito revidirati. |
| --- | --- |

5.10.

U pogledu energetske učinkovitosti EGSO se slaže s Komisijom da većinu posla treba obaviti na nacionalnoj i lokalnoj razini. Uspješne mjere EU-a na tom području uključuju pravila o označivanju i ekološkom dizajnu, koja treba redovito revidirati.

| 5.11. | EGSO pozdravlja namjeru Komisije da predstavi prijedloge kojima bi se osiguralo da se mjere za učinkovitost kao i upravljanje potrošnjom mogu natjecati pod jednakim uvjetima na energetskom tržištu, pod uvjetom da je to u skladu s pravim interesima korisnika. |
| --- | --- |

5.11.

EGSO pozdravlja namjeru Komisije da predstavi prijedloge kojima bi se osiguralo da se mjere za učinkovitost kao i upravljanje potrošnjom mogu natjecati pod jednakim uvjetima na energetskom tržištu, pod uvjetom da je to u skladu s pravim interesima korisnika.

| 5.12. | EGSO se slaže da u građevinskom i prometnom sektoru postoji velik potencijal u pogledu energetske učinkovitosti – ili stvarnih ušteda – te da taj potencijal treba iskoristiti pomoću pomno osmišljenih mjera. Primjerice, potrebno je revidirati sustav energetskog certificiranja i sustav označivanja građevinskih materijala. Postoji potražnja za inovativnim idejama financiranja. |
| --- | --- |

5.12.

EGSO se slaže da u građevinskom i prometnom sektoru postoji velik potencijal u pogledu energetske učinkovitosti – ili stvarnih ušteda – te da taj potencijal treba iskoristiti pomoću pomno osmišljenih mjera. Primjerice, potrebno je revidirati sustav energetskog certificiranja i sustav označivanja građevinskih materijala. Postoji potražnja za inovativnim idejama financiranja.

Dekarbonizacija gospodarstva

| 5.13. | EGSO priprema zasebno mišljenje pod nazivom „Pripreme za sastanak u Parizu”. EGSO uglavnom podržava napore EU-a na tom putu od presudne važnosti koji vodi k usvajanju dostatnih pravno obvezujućih obveza na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

5.13.

EGSO priprema zasebno mišljenje pod nazivom „Pripreme za sastanak u Parizu”. EGSO uglavnom podržava napore EU-a na tom putu od presudne važnosti koji vodi k usvajanju dostatnih pravno obvezujućih obveza na svjetskoj razini.

| 5.14. | EGSO također, kao i u prethodnim mišljenjima, podupire prijedloge strukturne reforme sustava trgovanja emisijama EU-a (EU ETS). Jednako su važne odluke o budućim, uglavnom nacionalnim, mjerama u sektorima koji nisu obuhvaćeni ETS-om. |
| --- | --- |

5.14.

EGSO također, kao i u prethodnim mišljenjima, podupire prijedloge strukturne reforme sustava trgovanja emisijama EU-a (EU ETS). Jednako su važne odluke o budućim, uglavnom nacionalnim, mjerama u sektorima koji nisu obuhvaćeni ETS-om.

| 5.15. | Dok jednaki uvjeti za sve igrače na globalnoj razini ne postanu stvarnost, EU mora vrlo ozbiljno pristupati problemu „istjecanja ugljika”. Za energetski intenzivne industrije kojima prijeti „istjecanja ugljika” mora se osigurati naknada štete – izazvane povećanjem izravnih i neizravnih troškova povezanih s EU ETS-om – u skladu s učinkovitošću tih industrija u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova, na način da se najuspješnijim subjektima osigura puna naknada. Kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja unutar EU-a, za naknadu štete izazvane povećanjem neizravnih troškova potreban je europski okvir. |
| --- | --- |

5.15.

Dok jednaki uvjeti za sve igrače na globalnoj razini ne postanu stvarnost, EU mora vrlo ozbiljno pristupati problemu „istjecanja ugljika”. Za energetski intenzivne industrije kojima prijeti „istjecanja ugljika” mora se osigurati naknada štete – izazvane povećanjem izravnih i neizravnih troškova povezanih s EU ETS-om – u skladu s učinkovitošću tih industrija u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova, na način da se najuspješnijim subjektima osigura puna naknada. Kako bi se izbjeglo narušavanje tržišnog natjecanja unutar EU-a, za naknadu štete izazvane povećanjem neizravnih troškova potreban je europski okvir.

| 5.16. | EGSO snažno podržava cilj da se EU-u osigura vodeći položaj na području obnovljivih izvora energije. Potrebne su mjere potpore, no one trebaju biti u skladu s pravilima tržišnog natjecanja i tržišnim pravilima, trebaju biti tržišno utemeljene i sprečavati povećanje cijena energije za krajnje korisnike. Potpore za razvijene i konkurentne tehnologije treba postupno ukinuti. U tim pogledima EGSO podupire napore Komisije. |
| --- | --- |

5.16.

EGSO snažno podržava cilj da se EU-u osigura vodeći položaj na području obnovljivih izvora energije. Potrebne su mjere potpore, no one trebaju biti u skladu s pravilima tržišnog natjecanja i tržišnim pravilima, trebaju biti tržišno utemeljene i sprečavati povećanje cijena energije za krajnje korisnike. Potpore za razvijene i konkurentne tehnologije treba postupno ukinuti. U tim pogledima EGSO podupire napore Komisije.

| 5.17. | Uz obnovljive izvore energije, cilj EU-a treba biti razvoj svih vrsta tehnologija i rješenja za dekarbonizaciju, odnosno razvoj čiste tehnologije. |
| --- | --- |

5.17.

Uz obnovljive izvore energije, cilj EU-a treba biti razvoj svih vrsta tehnologija i rješenja za dekarbonizaciju, odnosno razvoj čiste tehnologije.

| 5.18. | EGSO podržava stav Komisije da su EU-u potrebna ulaganja u biljno biogospodarstvo kao važan stalan izvor obnovljive energije. Pri pripremi planova za to područje potrebno je uzeti u obzir učinak na okoliš, korištenje zemljišta i proizvodnju hrane. Potencijal se krije i u hidroenergiji. |
| --- | --- |

5.18.

EGSO podržava stav Komisije da su EU-u potrebna ulaganja u biljno biogospodarstvo kao važan stalan izvor obnovljive energije. Pri pripremi planova za to područje potrebno je uzeti u obzir učinak na okoliš, korištenje zemljišta i proizvodnju hrane. Potencijal se krije i u hidroenergiji.

Energetska unija za istraživanje, inovacije i konkurentnost

| 5.19. | EGSO podupire predloženu novu strategiju za istraživanje i inovacije, no ponavlja svoje stajalište izneseno u prethodnim mišljenjima da je za rješavanje budućih energetskih izazova potrebno više sredstava. Odbor posebice ističe potrebu poticanja privatnog financiranja pomoću mjera EU-a, kao i nužnost većeg uključivanja u suradnju na području istraživanja i razvoja na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

5.19.

EGSO podupire predloženu novu strategiju za istraživanje i inovacije, no ponavlja svoje stajalište izneseno u prethodnim mišljenjima da je za rješavanje budućih energetskih izazova potrebno više sredstava. Odbor posebice ističe potrebu poticanja privatnog financiranja pomoću mjera EU-a, kao i nužnost većeg uključivanja u suradnju na području istraživanja i razvoja na svjetskoj razini.

| 5.20. | Međutim, konkurentnost EU-a ne svodi se samo na najbolje rezultate u tehnologijama povezanim s energijom i klimom. U jednakoj je mjeri – možda čak i više – povezana s time da se energijom kao ulaznim materijalom upravlja na najučinkovitiji i najodrživiji mogući način te uspješnije od konkurenata. To je opsežnija i sigurnija metoda osiguravanja rasta i radnih mjesta u Europi. |
| --- | --- |

5.20.

Međutim, konkurentnost EU-a ne svodi se samo na najbolje rezultate u tehnologijama povezanim s energijom i klimom. U jednakoj je mjeri – možda čak i više – povezana s time da se energijom kao ulaznim materijalom upravlja na najučinkovitiji i najodrživiji mogući način te uspješnije od konkurenata. To je opsežnija i sigurnija metoda osiguravanja rasta i radnih mjesta u Europi.

| 5.21. | Tranzicija je neminovna u svim sektorima gospodarstva. EGSO naglašava svoje snažno stajalište da tranzicija mora biti pravedna i poštena. Obuka i cjeloživotno učenje ključne su mjere za uspjeh. Socijalni dijalog na razini EU-a i na nacionalnoj razini ima središnju ulogu na tom putu. |
| --- | --- |

5.21.

Tranzicija je neminovna u svim sektorima gospodarstva. EGSO naglašava svoje snažno stajalište da tranzicija mora biti pravedna i poštena. Obuka i cjeloživotno učenje ključne su mjere za uspjeh. Socijalni dijalog na razini EU-a i na nacionalnoj razini ima središnju ulogu na tom putu.

Upravljanje energetskom unijom

| 5.22. | EGSO u potpunosti podržava napore Komisije u pogledu osiguravanja dosljednosti između različitih aspekata energetske politike, kao i usklađenosti među državama članicama. Novim se upravljanjem mora također nastojati osigurati ostvarivanje ciljeva na razini EU-a za 2030. godinu. Međutim, državama članicama ne treba nametati dodatne obveze u pogledu planiranja ili izvješćivanja, već se, naprotiv, moraju racionalizirati postojeći zahtjevi. |
| --- | --- |

5.22.

EGSO u potpunosti podržava napore Komisije u pogledu osiguravanja dosljednosti između različitih aspekata energetske politike, kao i usklađenosti među državama članicama. Novim se upravljanjem mora također nastojati osigurati ostvarivanje ciljeva na razini EU-a za 2030. godinu. Međutim, državama članicama ne treba nametati dodatne obveze u pogledu planiranja ili izvješćivanja, već se, naprotiv, moraju racionalizirati postojeći zahtjevi.

| 5.23. | EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je Komisija prihvatila njegovu inicijativu za energetski dijalog s dionicima. Sad se u vezi s tim očekuje podroban akcijski plan. |
| --- | --- |

5.23.

EGSO sa zadovoljstvom primjećuje da je Komisija prihvatila njegovu inicijativu za energetski dijalog s dionicima. Sad se u vezi s tim očekuje podroban akcijski plan.

6.   Napomene o komunikaciji o ostvarivanju cilja od 10 % interkonekcije

| 6.1. | Povećanje udjela obnovljivih, nestalnih izvora električne energije, kao i ostvarivanje cilja smanjenja troškova za vršni i rezervni kapacitet iziskuju veće mrežne kapacitete. Potreba za većim interkonekcijskim kapacitetima u mnogim je slučajevima očigledna, čak i prijeko potrebna. Zapanjujuće je da je u mnogim slučajevima ostvarivanje cilja od 10 % još veoma daleko. Pozdravljaju se mjere predložene u Komunikaciji. EGSO se prethodno očitovao o tom pitanju, između ostalog u nedavnom samoinicijativnom mišljenju o europskoj suradnji na području energetskih mreža. |
| --- | --- |

6.1.

Povećanje udjela obnovljivih, nestalnih izvora električne energije, kao i ostvarivanje cilja smanjenja troškova za vršni i rezervni kapacitet iziskuju veće mrežne kapacitete. Potreba za većim interkonekcijskim kapacitetima u mnogim je slučajevima očigledna, čak i prijeko potrebna. Zapanjujuće je da je u mnogim slučajevima ostvarivanje cilja od 10 % još veoma daleko. Pozdravljaju se mjere predložene u Komunikaciji. EGSO se prethodno očitovao o tom pitanju, između ostalog u nedavnom samoinicijativnom mišljenju o europskoj suradnji na području energetskih mreža.

| 6.2. | Pristup u okviru projekata od zajedničkog interesa čini se odgovarajućim. Također se čini korisnim dati prednost financiranju projekata kojima će se najviše povećati interkonekcijski kapacitet sa sadašnje razine koja je ispod 10 %. No, također se čini razumnim uzeti u obzir gospodarsko stanje u predmetnim zemljama. |
| --- | --- |

6.2.

Pristup u okviru projekata od zajedničkog interesa čini se odgovarajućim. Također se čini korisnim dati prednost financiranju projekata kojima će se najviše povećati interkonekcijski kapacitet sa sadašnje razine koja je ispod 10 %. No, također se čini razumnim uzeti u obzir gospodarsko stanje u predmetnim zemljama.

| 6.3. | Prijeko je potrebna potpuna provedba Uredbe TEN-E. Itekako su nužni napori u pogledu skraćivanja postupaka odobrenja. Nadalje, na tom području treba razmotriti sve mogućnosti da se postupci olakšaju i ubrzaju na način da se lokalni dionici u njih uključe u ranoj fazi. EGSO je u tu svrhu između ostaloga predložio uspostavu europskog energetskog dijaloga. To treba uzeti u obzir pri razradi prijedloga foruma za energetsku infrastrukturu. |
| --- | --- |

6.3.

Prijeko je potrebna potpuna provedba Uredbe TEN-E. Itekako su nužni napori u pogledu skraćivanja postupaka odobrenja. Nadalje, na tom području treba razmotriti sve mogućnosti da se postupci olakšaju i ubrzaju na način da se lokalni dionici u njih uključe u ranoj fazi. EGSO je u tu svrhu između ostaloga predložio uspostavu europskog energetskog dijaloga. To treba uzeti u obzir pri razradi prijedloga foruma za energetsku infrastrukturu.

| 6.4. | Ipak, moglo bi se razmotriti pitanje je li jednak cilj za sve države članice – neovisno o njihovoj veličini, energetskom miksu, susjedstvu itd. – zaista ostvariv. Ujednačena cijena električne energije može poslužiti kao pokazatelj dostatnog interkonekcijskog kapaciteta. |
| --- | --- |

6.4.

Ipak, moglo bi se razmotriti pitanje je li jednak cilj za sve države članice – neovisno o njihovoj veličini, energetskom miksu, susjedstvu itd. – zaista ostvariv. Ujednačena cijena električne energije može poslužiti kao pokazatelj dostatnog interkonekcijskog kapaciteta.

Bruxelles, 1. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  COM(2014) 903 završna verzija.

1

(2)  COM(2015) 80 završna verzija.

2

(3)  COM(2015) 82 završna verzija.

3

(4)  COM(2015) 81 završna verzija.

4

(5)  MMF procjenjuje da subvencije iznose 330 milijardi eura godišnje.

5

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/91 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/91

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Ususret novoj europskoj politici susjedstva”

(JOIN(2015) 6 završna verzija)

(2015/C 383/13)

| Izvjestitelj: | Gintaras MORKIS |
| --- | --- |
| Suizvjestitelj: | Cristian PÎRVULESCu |

Izvjestitelj:

Gintaras MORKIS

Suizvjestitelj:

Cristian PÎRVULESCu

Dana 10. lipnja 2015., sukladno članku 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Europska komisija odlučila je savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o temi:

Ususret novoj europskoj politici susjedstva

(JOIN(2015) 6 završna verzija).

Stručna skupina za vanjske odnose, zadužena za pripremu rada Odbora o toj temi, Mišljenje je usvojila 11. lipnja 2015.

Europski gospodarski i socijalni odbor Mišljenje je usvojio na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 1. srpnja 2015.), sa 108 glasova za, 1 protiv i 2 suzdržana.

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europska komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) pokrenule su javnu raspravu o novoj europskoj politici susjedstva (EPS). Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja to ponovno razmatranje EPS-a kao pravovremenu reviziju od presudne važnosti. |
| --- | --- |

1.1.

Europska komisija i Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) pokrenule su javnu raspravu o novoj europskoj politici susjedstva (EPS). Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) pozdravlja to ponovno razmatranje EPS-a kao pravovremenu reviziju od presudne važnosti.

| 1.2. | EGSO konstatira da sadašnji EPS nije u skladu sa stvarnošću u susjedstvu EU-a te je suočen s brojnim problemima koji nisu riješeni na pravi način. Potrebne su temeljite promjene mehanizma i instrumenata EPS-a. |
| --- | --- |

1.2.

EGSO konstatira da sadašnji EPS nije u skladu sa stvarnošću u susjedstvu EU-a te je suočen s brojnim problemima koji nisu riješeni na pravi način. Potrebne su temeljite promjene mehanizma i instrumenata EPS-a.

| 1.3. | Države EPS-a imaju različite vanjskopolitičke prioritete i ambicije u svojim odnosima s EU-om. EGSO stoga naglašava potrebu da se primijene načela diferencijacije i fleksibilnosti. EGSO smatra da treba zadržati južno i istočno zemljopisno područje primjene EPS-a, ali da se politike u vezi s odnosima s tamošnjim zemljama trebaju razviti i popraviti. Neke postojeće zemlje EPS-a treba smatrati istinskim partnerima EU-a, a druge susjedima. Istodobno EGSO naglašava da se prihvaćanje demokratskih vrijednosti i poštivanje ljudskih prava treba primjenjivati na sve zemlje jer bi primjena dvostrukih standarda demoralizirala ostale zemlje EPS-a. |
| --- | --- |

1.3.

Države EPS-a imaju različite vanjskopolitičke prioritete i ambicije u svojim odnosima s EU-om. EGSO stoga naglašava potrebu da se primijene načela diferencijacije i fleksibilnosti. EGSO smatra da treba zadržati južno i istočno zemljopisno područje primjene EPS-a, ali da se politike u vezi s odnosima s tamošnjim zemljama trebaju razviti i popraviti. Neke postojeće zemlje EPS-a treba smatrati istinskim partnerima EU-a, a druge susjedima. Istodobno EGSO naglašava da se prihvaćanje demokratskih vrijednosti i poštivanje ljudskih prava treba primjenjivati na sve zemlje jer bi primjena dvostrukih standarda demoralizirala ostale zemlje EPS-a.

| 1.4. | U svom zajedničkom savjetodavnom dokumentu Ususret novoj politici susjedstva Europska komisija postavila je brojna pitanja. Međutim, EGSO će se u svom mišljenju fokusirati samo na ona najvažnija: stavove civilnog društva u EU-u i u partnerskim zemljama. |
| --- | --- |

1.4.

U svom zajedničkom savjetodavnom dokumentu Ususret novoj politici susjedstva Europska komisija postavila je brojna pitanja. Međutim, EGSO će se u svom mišljenju fokusirati samo na ona najvažnija: stavove civilnog društva u EU-u i u partnerskim zemljama.

| 1.5. | EGSO pozdravlja nedavno savjetovanje s južnim partnerima održano u Barceloni – neformalni ministarski sastanak o budućnosti EPS-a (Barcelona, 13. travnja 2015.) – na kojem su sudionici potvrdili svoju namjeru da surađuju na stvaranju područja blagostanja i dobrosusjedstva na Mediteranu, kao i Zajedničku deklaraciju sastanka na vrhu Istočnog partnerstva (Riga, 21.–22. svibnja 2015.), na kojem su sudionici ponovno potvrdili svoju predanost daljnjem jačanju demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao i pridržavanju načela i normi međunarodnog prava. Važno je da EU ostane predan pružanju potpore teritorijalnom integritetu, kao i neovisnosti i suverenitetu svih svojih partnera. |
| --- | --- |

1.5.

EGSO pozdravlja nedavno savjetovanje s južnim partnerima održano u Barceloni – neformalni ministarski sastanak o budućnosti EPS-a (Barcelona, 13. travnja 2015.) – na kojem su sudionici potvrdili svoju namjeru da surađuju na stvaranju područja blagostanja i dobrosusjedstva na Mediteranu, kao i Zajedničku deklaraciju sastanka na vrhu Istočnog partnerstva (Riga, 21.–22. svibnja 2015.), na kojem su sudionici ponovno potvrdili svoju predanost daljnjem jačanju demokracije, vladavine prava, ljudskih prava i temeljnih sloboda, kao i pridržavanju načela i normi međunarodnog prava. Važno je da EU ostane predan pružanju potpore teritorijalnom integritetu, kao i neovisnosti i suverenitetu svih svojih partnera.

| 1.6. | EGSO predlaže da se novi EPS temelji na aktivnostima kojima je cilj povećati ljudsku sigurnost i stabilnost susjedstva EU-a, kao i na aktivnostima kojima se stvaraju bolji ekonomski i socijalni uvjeti – te blagostanje – u partnerskim državama EPS-a. Glavni cilj obnovljenog EPS-a trebalo bi biti jamčenje sigurnosti ljudi i osiguravanje njihovih šansi za dostojanstven i prosperitetan život u zemlji bez nasilja, ugnjetavanja i siromaštva. EPS se treba aktivno uključiti u mjere za izgradnju povjerenja i aktivnosti nakon sukoba. |
| --- | --- |

1.6.

EGSO predlaže da se novi EPS temelji na aktivnostima kojima je cilj povećati ljudsku sigurnost i stabilnost susjedstva EU-a, kao i na aktivnostima kojima se stvaraju bolji ekonomski i socijalni uvjeti – te blagostanje – u partnerskim državama EPS-a. Glavni cilj obnovljenog EPS-a trebalo bi biti jamčenje sigurnosti ljudi i osiguravanje njihovih šansi za dostojanstven i prosperitetan život u zemlji bez nasilja, ugnjetavanja i siromaštva. EPS se treba aktivno uključiti u mjere za izgradnju povjerenja i aktivnosti nakon sukoba.

| 1.7. | EGSO naglašava da su bolje mogućnosti za zapošljavanje, održivo i otvoreno gospodarstvo, privlačenje stranih investicija, djelotvorne i pristupačne javne službe i socijalna zaštita temelj stabilnosti, sigurnosti pa čak i demokratizacije. Uz dvije glavne inicijative koje sadrže najvažnije pokretače za daljnju integraciju zemalja EPS-a u EU – liberalizaciju trgovine (koja uglavnom podrazumijeva sporazume o pridruživanju – AA te detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine – DCFTA) te mobilnost i olakšavanje viznog režima (ili u nekim zemljama njegovu liberalizaciju) – EGSO smatra da su obrazovanje i stručno osposobljavanje (posebice mladih) treća najvažnija inicijativa u okviru novog EPS-a. |
| --- | --- |

1.7.

EGSO naglašava da su bolje mogućnosti za zapošljavanje, održivo i otvoreno gospodarstvo, privlačenje stranih investicija, djelotvorne i pristupačne javne službe i socijalna zaštita temelj stabilnosti, sigurnosti pa čak i demokratizacije. Uz dvije glavne inicijative koje sadrže najvažnije pokretače za daljnju integraciju zemalja EPS-a u EU – liberalizaciju trgovine (koja uglavnom podrazumijeva sporazume o pridruživanju – AA te detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine – DCFTA) te mobilnost i olakšavanje viznog režima (ili u nekim zemljama njegovu liberalizaciju) – EGSO smatra da su obrazovanje i stručno osposobljavanje (posebice mladih) treća najvažnija inicijativa u okviru novog EPS-a.

| 1.8. | EGSO predlaže da se EPS ne odvaja od zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) te zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). Istodobno, procjenjujući interese i reakcije dionika izvan područja EPS-a, EU treba imati čvrst stav i pobrinuti se da nitko ne može nametati svoju volju nezavisnim državama ni diktirati plan ili ciljeve EU-a i zemalja EPS-a. |
| --- | --- |

1.8.

EGSO predlaže da se EPS ne odvaja od zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) te zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). Istodobno, procjenjujući interese i reakcije dionika izvan područja EPS-a, EU treba imati čvrst stav i pobrinuti se da nitko ne može nametati svoju volju nezavisnim državama ni diktirati plan ili ciljeve EU-a i zemalja EPS-a.

| 1.9. | EU bi trebao bolje surađivati s drugim međunarodnim organizacijama poput NATO-a i UN-a radi obrane suvereniteta, neovisnosti i teritorijalnog integriteta svih zemalja EPS-a. Bolja diplomacija i komunikacija izvan područja EPS-a (posebice s civilnim društvom) nužna je kao instrument za sprečavanje sukoba te za stvaranje međusobno korisnih odnosa koji donose gospodarski napredak i bolji životni standard. |
| --- | --- |

1.9.

EU bi trebao bolje surađivati s drugim međunarodnim organizacijama poput NATO-a i UN-a radi obrane suvereniteta, neovisnosti i teritorijalnog integriteta svih zemalja EPS-a. Bolja diplomacija i komunikacija izvan područja EPS-a (posebice s civilnim društvom) nužna je kao instrument za sprečavanje sukoba te za stvaranje međusobno korisnih odnosa koji donose gospodarski napredak i bolji životni standard.

| 1.10. | EGSO poziva na upravljanje mobilnošću i migracijama promicanjem solidarnosti država članica u sklopu globalnog pristupa EU-a. Partnerstva sa zemljama EPS-a i ostalim zemljama važan su instrument za rješavanje značajnih izazova s kojima se suočava ta politika. Djelovanje EU-a treba biti brzo i koordinirano kako bi se riješila humanitarna situacija na Mediteranu. |
| --- | --- |

1.10.

EGSO poziva na upravljanje mobilnošću i migracijama promicanjem solidarnosti država članica u sklopu globalnog pristupa EU-a. Partnerstva sa zemljama EPS-a i ostalim zemljama važan su instrument za rješavanje značajnih izazova s kojima se suočava ta politika. Djelovanje EU-a treba biti brzo i koordinirano kako bi se riješila humanitarna situacija na Mediteranu.

| 1.11. | EGSO naglašava da su pojednostavljenje i liberalizacija viznog režima i dalje jedna od ključnih inicijativa iz perspektive partnera EPS-a. EGSO pozdravlja pregovore o sporazumu o ponovnom prihvatu s Marokom te početak pregovora o sporazumu o pojednostavljenju viznog režima. Sa zanimanjem očekuje pregovore o sporazumima o pojednostavljenju viznog režima i o ponovnom prihvatu s Tunisom i Jordanom. Sporazumi o liberalizaciji (s Moldovom) i o pojednostavljenju viznog režima (s Ukrajinom, Armenijom, Azerbajdžanom i Gruzijom) trebali bi se provesti u potpunosti te biti primjer uspjeha za sve zemlje EPS-a. |
| --- | --- |

1.11.

EGSO naglašava da su pojednostavljenje i liberalizacija viznog režima i dalje jedna od ključnih inicijativa iz perspektive partnera EPS-a. EGSO pozdravlja pregovore o sporazumu o ponovnom prihvatu s Marokom te početak pregovora o sporazumu o pojednostavljenju viznog režima. Sa zanimanjem očekuje pregovore o sporazumima o pojednostavljenju viznog režima i o ponovnom prihvatu s Tunisom i Jordanom. Sporazumi o liberalizaciji (s Moldovom) i o pojednostavljenju viznog režima (s Ukrajinom, Armenijom, Azerbajdžanom i Gruzijom) trebali bi se provesti u potpunosti te biti primjer uspjeha za sve zemlje EPS-a.

| 1.12. | EGSO predlaže da se uloga civilnog društva dodatno ojača na tri glavna načina: osnaživanjem civilnog društva, njegovim osposobljavanjem za bolje pružanje podrške procesu stabilizacije i demokratizacije, većim uključivanjem organizacija civilnog društva u obaveze i aktivnosti povezane s EPS-om te boljim iskorištavanjem stručnih znanja i resursa europskog civilnog društva za podršku razvoju civilnog društva u zemljama EPS-a. |
| --- | --- |

1.12.

EGSO predlaže da se uloga civilnog društva dodatno ojača na tri glavna načina: osnaživanjem civilnog društva, njegovim osposobljavanjem za bolje pružanje podrške procesu stabilizacije i demokratizacije, većim uključivanjem organizacija civilnog društva u obaveze i aktivnosti povezane s EPS-om te boljim iskorištavanjem stručnih znanja i resursa europskog civilnog društva za podršku razvoju civilnog društva u zemljama EPS-a.

| 1.13. | EGSO poziva na poštivanje temeljnih ljudskih i socijalnih prava, točnije, na poštivanje slobode udruživanja i prava na kolektivno pregovaranje. Treba poticati socijalni dijalog i u istočnom i u južnom području EPS-a. EGSO poziva na poštivanje neovisnosti socijalnih partnera i organizacija civilnog društva (OCD-a). |
| --- | --- |

1.13.

EGSO poziva na poštivanje temeljnih ljudskih i socijalnih prava, točnije, na poštivanje slobode udruživanja i prava na kolektivno pregovaranje. Treba poticati socijalni dijalog i u istočnom i u južnom području EPS-a. EGSO poziva na poštivanje neovisnosti socijalnih partnera i organizacija civilnog društva (OCD-a).

| 1.14. | EGSO naglašava važnost ohrabrivanja kulturnih (kao i gospodarskih i političkih) institucija na dijalog i izgradnju konsenzusa. EGSO smatra da stabilizacija i demokratizacija zemalja EPS-a ovisi o održivosti kulturnog i vjerskog modela, koji treba biti tolerantan i uključiv. |
| --- | --- |

1.14.

EGSO naglašava važnost ohrabrivanja kulturnih (kao i gospodarskih i političkih) institucija na dijalog i izgradnju konsenzusa. EGSO smatra da stabilizacija i demokratizacija zemalja EPS-a ovisi o održivosti kulturnog i vjerskog modela, koji treba biti tolerantan i uključiv.

| 1.15. | EGSO predlaže Europskoj uniji da pošalje jasan signal građanima zemalja EPS-a da je ova politika usmjerena na ljude, njihovu sigurnost i blagostanje. Osjećaj odgovornosti na razini civilnog društva treba postati prioritet u cijeloj Europskoj uniji. Revizija EPS-a treba potaknuti bolju komunikaciju o interesima i vrijednostima EU-a, u samom EU-u kao i u partnerskim zemljama. |
| --- | --- |

1.15.

EGSO predlaže Europskoj uniji da pošalje jasan signal građanima zemalja EPS-a da je ova politika usmjerena na ljude, njihovu sigurnost i blagostanje. Osjećaj odgovornosti na razini civilnog društva treba postati prioritet u cijeloj Europskoj uniji. Revizija EPS-a treba potaknuti bolju komunikaciju o interesima i vrijednostima EU-a, u samom EU-u kao i u partnerskim zemljama.

2.   Izazovi pred EPS-om

| 2.1. | Europska unija treba susjede spremne na suradnju kako bi bila sigurna i prosperitetna. Ambiciozan cilj EPS-a bio je potaknuti susjedne zemlje na provedbu političkih i gospodarskih reformi, u zamjenu za pristup tržištu EU-a, veću mobilnost i financijsku potporu. Povećani sigurnosni izazovi i geopolitički šokovi u susjednim zemljama EU-a dodatno su naglasili važnost stabilnog, demokratskog i prosperitetnog susjedstva. |
| --- | --- |

2.1.

Europska unija treba susjede spremne na suradnju kako bi bila sigurna i prosperitetna. Ambiciozan cilj EPS-a bio je potaknuti susjedne zemlje na provedbu političkih i gospodarskih reformi, u zamjenu za pristup tržištu EU-a, veću mobilnost i financijsku potporu. Povećani sigurnosni izazovi i geopolitički šokovi u susjednim zemljama EU-a dodatno su naglasili važnost stabilnog, demokratskog i prosperitetnog susjedstva.

| 2.2. | Dramatične promjene u susjedstvu EU-a predstavljaju prijetnju i za zemlje EU-a. Provedba politike Istočnog partnerstva dovela je do agresivne politike Rusije ne samo prema susjednim zemljama EU-a, već i prema državama članicama EU-a – posebice prema nordijskim, srednjoeuropskim i istočnoeuropskim zemljama. Nasilni sukobi u Siriji, Iraku i Libiji uzrokovali su humanitarnu krizu i opasnost od terorizma koja se može preliti i u EU. |
| --- | --- |

2.2.

Dramatične promjene u susjedstvu EU-a predstavljaju prijetnju i za zemlje EU-a. Provedba politike Istočnog partnerstva dovela je do agresivne politike Rusije ne samo prema susjednim zemljama EU-a, već i prema državama članicama EU-a – posebice prema nordijskim, srednjoeuropskim i istočnoeuropskim zemljama. Nasilni sukobi u Siriji, Iraku i Libiji uzrokovali su humanitarnu krizu i opasnost od terorizma koja se može preliti i u EU.

| 2.3. | EU mora prepoznati svoju ulogu i utjecaj na zemlje EPS-a i njihove susjede – što je doprinijelo političkim i društvenim nemirima te pobudilo interes određenih dionika izvan granica zemalja EPS-a. Arapsko proljeće i njegove posljedice te kriza u Ukrajini trebaju se smatrati dokazom značajnog utjecaja EU-a na društvene i političke procese. EU je pridonio osviještenosti ljudi i povećao njihove težnje u pogledu njihovih vlada. EU je barem djelomice probudio civilne snage koje pokreću političke aktivnosti. |
| --- | --- |

2.3.

EU mora prepoznati svoju ulogu i utjecaj na zemlje EPS-a i njihove susjede – što je doprinijelo političkim i društvenim nemirima te pobudilo interes određenih dionika izvan granica zemalja EPS-a. Arapsko proljeće i njegove posljedice te kriza u Ukrajini trebaju se smatrati dokazom značajnog utjecaja EU-a na društvene i političke procese. EU je pridonio osviještenosti ljudi i povećao njihove težnje u pogledu njihovih vlada. EU je barem djelomice probudio civilne snage koje pokreću političke aktivnosti.

| 2.4. | Istodobno, EPS je donio i neka razočaranja, kako u EU-u, tako i u zemljama EPS-a. Stoga su potrebne temeljite promjene kako bi se EPS i njegovi instrumenti revidirali, što bi se trebalo temeljiti na načelima diferencijacije i fleksibilnosti. Južno i istočno zemljopisno područje primjene EPS-a treba zadržati, ali politike o odnosima s tim zemljama treba razviti i poboljšati. EPS treba potaknuti sve susjedne zemlje da postanu istinski partneri za dijalog i suradnju. |
| --- | --- |

2.4.

Istodobno, EPS je donio i neka razočaranja, kako u EU-u, tako i u zemljama EPS-a. Stoga su potrebne temeljite promjene kako bi se EPS i njegovi instrumenti revidirali, što bi se trebalo temeljiti na načelima diferencijacije i fleksibilnosti. Južno i istočno zemljopisno područje primjene EPS-a treba zadržati, ali politike o odnosima s tim zemljama treba razviti i poboljšati. EPS treba potaknuti sve susjedne zemlje da postanu istinski partneri za dijalog i suradnju.

3.   Osnovna načela novog EPS-a

3.1.   
  Gospodarstvo i prosperitet

| 3.1.1. | EGSO konstatira da će poboljšanje odnosa između EU-a i zemalja EPS-a ovisiti o četiri uvjeta: stabilnosti, transparentnosti, pravilima slobodnog tržišta i dugoročnoj strategiji. Revidirani EPS treba se više fokusirati na stvaranje uvjeta za održiv gospodarski i društveni razvoj u zemljama EPS-a. Bolje mogućnosti zapošljavanja i otvoreno gospodarstvo donose dodanu vrijednost društvu u cjelini, čime osiguravaju temelj stabilnosti, sigurnosti pa čak i demokratizacije. EU se treba usmjeriti na bolje financirane instrumente koji osiguravaju potporu za gospodarske prilagodbe koje će biti nužne za jačanje konkurentnosti, inicijative za održiva poslovna ulaganja te prilagodbe gospodarske proizvodnje kojima je cilj otvaranje kvalitetnijih radnih mjesta. Posebnu pažnju treba usmjeriti na gospodarsko osnaživanje mladih, žena i marginaliziranih skupina. Inicijative za gospodarski rast i zapošljavanje moraju dobiti odgovarajuća sredstva, a trebaju ih pratiti prilagođeni programi. Provedba takvih programa može se nastavljati na dobru praksu programa inicijative za socijalnu koheziju povezanog s Paktom o stabilnosti jugoistočne Europe (1). |
| --- | --- |

3.1.1.

EGSO konstatira da će poboljšanje odnosa između EU-a i zemalja EPS-a ovisiti o četiri uvjeta: stabilnosti, transparentnosti, pravilima slobodnog tržišta i dugoročnoj strategiji. Revidirani EPS treba se više fokusirati na stvaranje uvjeta za održiv gospodarski i društveni razvoj u zemljama EPS-a. Bolje mogućnosti zapošljavanja i otvoreno gospodarstvo donose dodanu vrijednost društvu u cjelini, čime osiguravaju temelj stabilnosti, sigurnosti pa čak i demokratizacije. EU se treba usmjeriti na bolje financirane instrumente koji osiguravaju potporu za gospodarske prilagodbe koje će biti nužne za jačanje konkurentnosti, inicijative za održiva poslovna ulaganja te prilagodbe gospodarske proizvodnje kojima je cilj otvaranje kvalitetnijih radnih mjesta. Posebnu pažnju treba usmjeriti na gospodarsko osnaživanje mladih, žena i marginaliziranih skupina. Inicijative za gospodarski rast i zapošljavanje moraju dobiti odgovarajuća sredstva, a trebaju ih pratiti prilagođeni programi. Provedba takvih programa može se nastavljati na dobru praksu programa inicijative za socijalnu koheziju povezanog s Paktom o stabilnosti jugoistočne Europe (1).

| 3.1.2. | Obrazovanje i stručno osposobljavanje mogu biti najbolje dugoročno ulaganje u gospodarski rast i održivu sigurnost. EU također treba razmisliti o mogućnostima da se programi Erasmus+ prošire kako bi se moglo povećati sudjelovanje zemalja EPS-a. Ti programi pružaju najbolji mehanizam kojim EU svoje akademske i profesionalne vještine može podijeliti s najrazvijenijim partnerima EPS-a. EGSO pozdravlja prvi međunarodni natječaj za Erasmus+ koji je raspisan u listopadu 2014. te poziva EU da ponudi zemljama EPS-a priliku da sudjeluju, uz povećanje sredstava za druge instrumente obrazovanja i stručnog osposobljavanja. |
| --- | --- |

3.1.2.

Obrazovanje i stručno osposobljavanje mogu biti najbolje dugoročno ulaganje u gospodarski rast i održivu sigurnost. EU također treba razmisliti o mogućnostima da se programi Erasmus+ prošire kako bi se moglo povećati sudjelovanje zemalja EPS-a. Ti programi pružaju najbolji mehanizam kojim EU svoje akademske i profesionalne vještine može podijeliti s najrazvijenijim partnerima EPS-a. EGSO pozdravlja prvi međunarodni natječaj za Erasmus+ koji je raspisan u listopadu 2014. te poziva EU da ponudi zemljama EPS-a priliku da sudjeluju, uz povećanje sredstava za druge instrumente obrazovanja i stručnog osposobljavanja.

| 3.1.3. | EU bi trebao pokušati dovršiti područje slobodne trgovine EU-a i svih zemalja EPS-a. To se može smatrati instrumentom od ključne važnosti za jačanje trajnog gospodarskog i društvenog blagostanja. EU bi trebao pokušati partnere EPS-a aktivnije integrirati u jedinstveno tržište EU-a, posebice uspostavom sveobuhvatnih područja slobodne trgovine (DCFTA) čim budu zadovoljeni potrebni uvjeti. Zemlje EPS-a, čiji je prioritet daljnja integracija, mogu se usredotočiti na postupke potpisivanja sporazuma AA/DCFTA, dok se drugi mogu uključiti u alternativne platforme za suradnju (kao što je Europska energetska unija itd.). Međutim, AA/DCFTA ne trebaju biti svrha sami po sebi, niti na njih treba gledati kao na jedinu mogućnost. Njihova se vrijednost treba ocjenjivati na temelju njihova pozitivnog učinka na održivi gospodarski razvoj, inovacije, stabilna radna mjesta i jačanje fiskalnog kapaciteta u zemljama EPS-a. |
| --- | --- |

3.1.3.

EU bi trebao pokušati dovršiti područje slobodne trgovine EU-a i svih zemalja EPS-a. To se može smatrati instrumentom od ključne važnosti za jačanje trajnog gospodarskog i društvenog blagostanja. EU bi trebao pokušati partnere EPS-a aktivnije integrirati u jedinstveno tržište EU-a, posebice uspostavom sveobuhvatnih područja slobodne trgovine (DCFTA) čim budu zadovoljeni potrebni uvjeti. Zemlje EPS-a, čiji je prioritet daljnja integracija, mogu se usredotočiti na postupke potpisivanja sporazuma AA/DCFTA, dok se drugi mogu uključiti u alternativne platforme za suradnju (kao što je Europska energetska unija itd.). Međutim, AA/DCFTA ne trebaju biti svrha sami po sebi, niti na njih treba gledati kao na jedinu mogućnost. Njihova se vrijednost treba ocjenjivati na temelju njihova pozitivnog učinka na održivi gospodarski razvoj, inovacije, stabilna radna mjesta i jačanje fiskalnog kapaciteta u zemljama EPS-a.

| 3.1.4. | EGSO pozdravlja pokretanje EU-ova instrumenta DCFTA za MSP-ove, kojemu je svrha dati potporu MSP-ovima iz Gruzije, Moldove i Ukrajine te im pomoći da iskoriste prilike koje proizlaze iz DCFTA-a i postignu više standarde kvalitete u skladu s najboljom praksom EU-a. Na trećem Poslovnom forumu Istočnog partnerstva (Riga, 21. svibnja 2015.) naglašeno je da su, da bi poduzeća imala znatne koristi od AA-a ili DCFTA-a, potrebni dodatni instrumenti koji će im pomoći da se transformiraju i prilagode višim standardima. Također je predloženo da se poduzetničke aktivnosti i trgovina bolje promiču u toj regiji. |
| --- | --- |

3.1.4.

EGSO pozdravlja pokretanje EU-ova instrumenta DCFTA za MSP-ove, kojemu je svrha dati potporu MSP-ovima iz Gruzije, Moldove i Ukrajine te im pomoći da iskoriste prilike koje proizlaze iz DCFTA-a i postignu više standarde kvalitete u skladu s najboljom praksom EU-a. Na trećem Poslovnom forumu Istočnog partnerstva (Riga, 21. svibnja 2015.) naglašeno je da su, da bi poduzeća imala znatne koristi od AA-a ili DCFTA-a, potrebni dodatni instrumenti koji će im pomoći da se transformiraju i prilagode višim standardima. Također je predloženo da se poduzetničke aktivnosti i trgovina bolje promiču u toj regiji.

| 3.1.5. | Novim EPS-om podrška reformama javne uprave, pravosuđa, sektora sigurnosti, zakonskih propisa i učinkovitoj provedbi zakonodavstva treba postati jedna od najvidljivijih aktivnosti EPS-a. Pozitivni trendovi, poput povećanja investicija u zemljama EPS-a i jačanja suradnje između poduzeća iz EU-a i EPS-a, mogu se potaknuti tako da se napredak u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala u susjedstvu EU-a učini vidljivijim. Sve države u susjedstvu EU-a suočavaju se s rasprostranjenom korupcijom. Unatoč nastojanjima da se suzbije, korupcija i dalje postoji i prodire u sve slojeve javnog i privatnog života. EU bi stoga u okviru svojih programa financiranja trebao poboljšati uvjete za vjerodostojne mjere protiv korupcije i razviti čvrst mehanizam za praćenje njihove provedbe. Jednaku pažnju treba posvetiti jačanju učinkovitosti, održivosti i pristupačnosti socijalnih, obrazovnih i zdravstvenih usluga u državama EPS-a jer su oni od ključne važnosti za kvalitetu života i sigurnost ljudi koji u tim državama žive. |
| --- | --- |

3.1.5.

Novim EPS-om podrška reformama javne uprave, pravosuđa, sektora sigurnosti, zakonskih propisa i učinkovitoj provedbi zakonodavstva treba postati jedna od najvidljivijih aktivnosti EPS-a. Pozitivni trendovi, poput povećanja investicija u zemljama EPS-a i jačanja suradnje između poduzeća iz EU-a i EPS-a, mogu se potaknuti tako da se napredak u borbi protiv korupcije i organiziranog kriminala u susjedstvu EU-a učini vidljivijim. Sve države u susjedstvu EU-a suočavaju se s rasprostranjenom korupcijom. Unatoč nastojanjima da se suzbije, korupcija i dalje postoji i prodire u sve slojeve javnog i privatnog života. EU bi stoga u okviru svojih programa financiranja trebao poboljšati uvjete za vjerodostojne mjere protiv korupcije i razviti čvrst mehanizam za praćenje njihove provedbe. Jednaku pažnju treba posvetiti jačanju učinkovitosti, održivosti i pristupačnosti socijalnih, obrazovnih i zdravstvenih usluga u državama EPS-a jer su oni od ključne važnosti za kvalitetu života i sigurnost ljudi koji u tim državama žive.

3.2.   
  Stabilnost i sigurnost

| 3.2.1. | Stabilnost i ljudska sigurnost trebaju postati najvažniji cilj EPS-a. EGSO smatra da se sigurnost i prosperitet susjedstva može postići samo ako se ljudska sigurnost u regiji poveća u značajnoj mjeri. Kvaliteta upravljanja i poštivanja ljudskih prava, izostanak kriminala i fizičke opasnosti, uključivi gospodarski razvoj i socijalna i ekološka zaštita čimbenici su koji određuju srednjoročnu i dugoročnu stabilnost regije. Nestabilnost u susjedstvu EU-a i nedostatak vjerodostojnosti modela i instrumenata EPS-a ne bi trebali smanjiti ambicije niti dovesti do odbijanja preuzetih obveza EU-a. Programi i instrumenti za stabilnost i sprečavanje sukoba trebaju biti među glavnim prioritetima novog EPS-a. |
| --- | --- |

3.2.1.

Stabilnost i ljudska sigurnost trebaju postati najvažniji cilj EPS-a. EGSO smatra da se sigurnost i prosperitet susjedstva može postići samo ako se ljudska sigurnost u regiji poveća u značajnoj mjeri. Kvaliteta upravljanja i poštivanja ljudskih prava, izostanak kriminala i fizičke opasnosti, uključivi gospodarski razvoj i socijalna i ekološka zaštita čimbenici su koji određuju srednjoročnu i dugoročnu stabilnost regije. Nestabilnost u susjedstvu EU-a i nedostatak vjerodostojnosti modela i instrumenata EPS-a ne bi trebali smanjiti ambicije niti dovesti do odbijanja preuzetih obveza EU-a. Programi i instrumenti za stabilnost i sprečavanje sukoba trebaju biti među glavnim prioritetima novog EPS-a.

| 3.2.2. | EU bi trebao bolje surađivati s drugim međunarodnim organizacijama poput NATO-a i UN-a radi obrane suvereniteta, neovisnosti i teritorijalnog integriteta svih zemalja EPS-a. Bolja diplomacija i komunikacija izvan područja EPS-a (posebice s civilnim društvom) nužna je kao instrument za sprečavanje sukoba te za stvaranje međusobno korisnih odnosa koji donose gospodarski napredak i bolji životni standard. |
| --- | --- |

3.2.2.

EU bi trebao bolje surađivati s drugim međunarodnim organizacijama poput NATO-a i UN-a radi obrane suvereniteta, neovisnosti i teritorijalnog integriteta svih zemalja EPS-a. Bolja diplomacija i komunikacija izvan područja EPS-a (posebice s civilnim društvom) nužna je kao instrument za sprečavanje sukoba te za stvaranje međusobno korisnih odnosa koji donose gospodarski napredak i bolji životni standard.

| 3.2.3. | EPS ima temeljnu ulogu u sprečavanju radikalizacije te borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala. Osim poduzimanja nužnih i proporcionalnih mjera za borbu protiv terorizma, EU mora iskoristiti postojeće instrumente EPS-a kako bi riješio strukturne odrednice njegova širenja. Potrebno je ulaganje u obrazovanje i gospodarske mogućnosti, kao i mjere za bolje upravljanje (2). |
| --- | --- |

3.2.3.

EPS ima temeljnu ulogu u sprečavanju radikalizacije te borbi protiv terorizma i organiziranog kriminala. Osim poduzimanja nužnih i proporcionalnih mjera za borbu protiv terorizma, EU mora iskoristiti postojeće instrumente EPS-a kako bi riješio strukturne odrednice njegova širenja. Potrebno je ulaganje u obrazovanje i gospodarske mogućnosti, kao i mjere za bolje upravljanje (2).

| 3.2.4. | Novim EPS-om treba se pozivati na usklađivanje „tvrde i meke sile”. EPS se ne smije ograđivati od zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) i zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). Trenutna revizija EPS-a treba se tijesno povezati s revidiranom sigurnosnom strategijom EU-a. |
| --- | --- |

3.2.4.

Novim EPS-om treba se pozivati na usklađivanje „tvrde i meke sile”. EPS se ne smije ograđivati od zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) i zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP). Trenutna revizija EPS-a treba se tijesno povezati s revidiranom sigurnosnom strategijom EU-a.

| 3.2.5. | Pitanje „susjeda susjeda” od iznimne je važnosti. Nitko ne može nametnuti svoju volju nezavisnim državama ni diktirati plan ili ciljeve EU-a i zemalja EPS-a. EGSO naglašava da bi Rusiji bilo korisnije da se uključi u napore za stvaranje stabilnih, demokratskih i gospodarski naprednih zemalja, umjesto da se sukobljava sa zemljama EPS-a koje žele jaču integraciju s EU-om. |
| --- | --- |

3.2.5.

Pitanje „susjeda susjeda” od iznimne je važnosti. Nitko ne može nametnuti svoju volju nezavisnim državama ni diktirati plan ili ciljeve EU-a i zemalja EPS-a. EGSO naglašava da bi Rusiji bilo korisnije da se uključi u napore za stvaranje stabilnih, demokratskih i gospodarski naprednih zemalja, umjesto da se sukobljava sa zemljama EPS-a koje žele jaču integraciju s EU-om.

| 3.3 | Mobilnost i migracije |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1. | Pojednostavljenje viznog režima ostaje ključna inicijativa iz perspektive partnera EPS-a. EGSO pozdravlja pregovore o sporazumu o ponovnom prihvatu s Marokom (započete u siječnju 2015.) te početak pregovora o sporazumu o pojednostavljenju viznog režima. Sa zanimanjem očekuje pregovore o sporazumima o pojednostavljenju viznog režima i o ponovnom prihvatu s Tunisom i Jordanom. Sporazumi o liberalizaciji (s Moldovom) i o pojednostavljenju viznog režima (s Ukrajinom, Armenijom, Azerbajdžanom i Gruzijom) trebali bi se provesti u potpunosti te svim zemljama EPS-a postati primjeri uspjeha. Sporazume o liberalizaciji viznog režima s Ukrajinom i Gruzijom EGSO smatra snažnim instrumentima koji ohrabruju te države na brže integracije s EU-om. Njihovu provedbu, međutim, trebala bi pratiti veća međunarodna potpora kako bi se osigurao teritorijalni integritet tih zemalja te njihova kontrola nad granicama. |
| --- | --- |

3.3.1.

Pojednostavljenje viznog režima ostaje ključna inicijativa iz perspektive partnera EPS-a. EGSO pozdravlja pregovore o sporazumu o ponovnom prihvatu s Marokom (započete u siječnju 2015.) te početak pregovora o sporazumu o pojednostavljenju viznog režima. Sa zanimanjem očekuje pregovore o sporazumima o pojednostavljenju viznog režima i o ponovnom prihvatu s Tunisom i Jordanom. Sporazumi o liberalizaciji (s Moldovom) i o pojednostavljenju viznog režima (s Ukrajinom, Armenijom, Azerbajdžanom i Gruzijom) trebali bi se provesti u potpunosti te svim zemljama EPS-a postati primjeri uspjeha. Sporazume o liberalizaciji viznog režima s Ukrajinom i Gruzijom EGSO smatra snažnim instrumentima koji ohrabruju te države na brže integracije s EU-om. Njihovu provedbu, međutim, trebala bi pratiti veća međunarodna potpora kako bi se osigurao teritorijalni integritet tih zemalja te njihova kontrola nad granicama.

| 3.3.2. | Politika susjedstva EU-a treba biti dio globalnog pristupa migracijama i mobilnosti. Važno je da EU potakne imigracije u svrhu zapošljavanja ili obrazovanja putem pravnih, fleksibilnih i transparentnih postupaka (3). |
| --- | --- |

3.3.2.

Politika susjedstva EU-a treba biti dio globalnog pristupa migracijama i mobilnosti. Važno je da EU potakne imigracije u svrhu zapošljavanja ili obrazovanja putem pravnih, fleksibilnih i transparentnih postupaka (3).

| 3.3.3. | Kao odgovor na nedavne događaje koji su doveli do porasta migracijskih tokova iz sjeverne Afrike – tokova koji su tragično rezultirali velikim brojem smrtnih slučajeva – EU mora hitno djelovati kako bi zaštitio živote onih koji pokušavaju doći na njegov teritorij. EU se treba obvezati na ozbiljniju i dugoročniju suradnju sa zemljama koje su uključene u te migracijske tokove, zemljama porijekla migranata i tranzitnim zemljama. |
| --- | --- |

3.3.3.

Kao odgovor na nedavne događaje koji su doveli do porasta migracijskih tokova iz sjeverne Afrike – tokova koji su tragično rezultirali velikim brojem smrtnih slučajeva – EU mora hitno djelovati kako bi zaštitio živote onih koji pokušavaju doći na njegov teritorij. EU se treba obvezati na ozbiljniju i dugoročniju suradnju sa zemljama koje su uključene u te migracijske tokove, zemljama porijekla migranata i tranzitnim zemljama.

| 3.3.4. | EU treba sklopiti ugovore s trećim zemljama, posebno susjednim zemljama, zemljama odakle potječu imigranti te tranzitnim zemljama, uzimajući pritom u obzir posebne okolnosti u svakoj zemlji. Prioriteti koje su postavila ta partnerstva za mobilnost uključuju čimbenike povezane s ekonomskom migracijom i mobilnošću. Najviši prioritet treba biti organiziranje zakonitih migracija i vizne politike, priznavanja kvalifikacija, obrazovna mobilnost, pravo na socijalno osiguranje te doprinos migracija i mobilnosti razvoju (4). Prioritet je reforma za transformaciju Frontexa u europsku graničnu službu koja daje podršku državama članicama te razvoj učinkovitijeg i standardiziranog sustava odgovornosti za njegovo djelovanje (5). |
| --- | --- |

3.3.4.

EU treba sklopiti ugovore s trećim zemljama, posebno susjednim zemljama, zemljama odakle potječu imigranti te tranzitnim zemljama, uzimajući pritom u obzir posebne okolnosti u svakoj zemlji. Prioriteti koje su postavila ta partnerstva za mobilnost uključuju čimbenike povezane s ekonomskom migracijom i mobilnošću. Najviši prioritet treba biti organiziranje zakonitih migracija i vizne politike, priznavanja kvalifikacija, obrazovna mobilnost, pravo na socijalno osiguranje te doprinos migracija i mobilnosti razvoju (4). Prioritet je reforma za transformaciju Frontexa u europsku graničnu službu koja daje podršku državama članicama te razvoj učinkovitijeg i standardiziranog sustava odgovornosti za njegovo djelovanje (5).

| 3.4 | Diferencijacija |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1. | EPS treba preformulirati kako bi se načelo diferencijacije primijenilo na fleksibilniji način, i u zemljopisnom pogledu i – unutar regija – u skladu s težnjama zemalja EPS-a, građanskim slobodama i ljudskim pravima, institucionalnim kapacitetom i sigurnosnim potrebama. Iako podupire načelo diferencijacije, smatra da se sve partnerske zemlje trebaju obvezati na poštivanje temeljnih prava i vladavine prava. Prihvaćanje demokratskih vrijednosti i poštivanje ljudskih prava treba se jednako primjenjivati na sve države jer bi primjena dvostrukih standarda demoralizirala ostale zemlje EPS-a. |
| --- | --- |

3.4.1.

EPS treba preformulirati kako bi se načelo diferencijacije primijenilo na fleksibilniji način, i u zemljopisnom pogledu i – unutar regija – u skladu s težnjama zemalja EPS-a, građanskim slobodama i ljudskim pravima, institucionalnim kapacitetom i sigurnosnim potrebama. Iako podupire načelo diferencijacije, smatra da se sve partnerske zemlje trebaju obvezati na poštivanje temeljnih prava i vladavine prava. Prihvaćanje demokratskih vrijednosti i poštivanje ljudskih prava treba se jednako primjenjivati na sve države jer bi primjena dvostrukih standarda demoralizirala ostale zemlje EPS-a.

| 3.4.2. | EU je i dalje zainteresiran za načelo uvjetovanja te se za njega zalaže. EGSO je naglasio načela diferencijacije i uvjetovanja u svojim odnosima s partnerskim zemljama (6). Istodobno, Odbor je izrazio želju da se osigura da pristup „manje za manje” ne potkopava potencijal zemalja za provođenje reformi vlastitim tempom i u skladu s vlastitim apsorpcijskim sposobnostima. Kada nacionalne vlade u zemljama EPS-a ne žele bliskiji angažman s instrumentima EPS-a, „meku silu” EU-a treba usmjeriti na civilno društvo. |
| --- | --- |

3.4.2.

EU je i dalje zainteresiran za načelo uvjetovanja te se za njega zalaže. EGSO je naglasio načela diferencijacije i uvjetovanja u svojim odnosima s partnerskim zemljama (6). Istodobno, Odbor je izrazio želju da se osigura da pristup „manje za manje” ne potkopava potencijal zemalja za provođenje reformi vlastitim tempom i u skladu s vlastitim apsorpcijskim sposobnostima. Kada nacionalne vlade u zemljama EPS-a ne žele bliskiji angažman s instrumentima EPS-a, „meku silu” EU-a treba usmjeriti na civilno društvo.

| 3.4.3. | EPS se razlikuje od politike proširenja. Međutim, europske države mogu se prijaviti za članstvo u EU-u ako ispune kriterije i uvjete za pristupanje na temelju članka 49. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ako EPS neku europsku zemlju potakne da ispuni kriterije iz Kopenhagena, trebali bismo pozdraviti takav rezultat – postignut pristupom „više za više”. |
| --- | --- |

3.4.3.

EPS se razlikuje od politike proširenja. Međutim, europske države mogu se prijaviti za članstvo u EU-u ako ispune kriterije i uvjete za pristupanje na temelju članka 49. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Ako EPS neku europsku zemlju potakne da ispuni kriterije iz Kopenhagena, trebali bismo pozdraviti takav rezultat – postignut pristupom „više za više”.

4.   Usmjerenost na civilno društvo i komunikaciju

4.1.   
  Civilno društvo

| 4.1.1. | Treba ponovno razmotriti te dodatno naglasiti ulogu civilnog društva u razvoju EPS-a. Odbor je naveo aktivnosti civilnog društva; stanje ljudskih prava, ekonomska, socijalna i kulturna prava, kao i zaštitu vjerskih sloboda Odbor smatra esencijalnim kriterijima u procjeni upravljanja zemljom (7). Osjećaj odgovornosti na razini civilnog društva treba postati prioritet u cijeloj Europskoj uniji. Treba ojačati i proširiti instrumente za suradnju poput Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

4.1.1.

Treba ponovno razmotriti te dodatno naglasiti ulogu civilnog društva u razvoju EPS-a. Odbor je naveo aktivnosti civilnog društva; stanje ljudskih prava, ekonomska, socijalna i kulturna prava, kao i zaštitu vjerskih sloboda Odbor smatra esencijalnim kriterijima u procjeni upravljanja zemljom (7). Osjećaj odgovornosti na razini civilnog društva treba postati prioritet u cijeloj Europskoj uniji. Treba ojačati i proširiti instrumente za suradnju poput Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva.

| 4.1.2. | Reforme bi trebale ići u tri smjera: osnaživanje civilnog društva, čime bi ono postalo sposobnije pružati podršku procesima stabilizacije i demokratizacije; veće uključivanje organizacija civilnog društva u preuzete obaveze i aktivnosti povezane s EPS-om te, na kraju, bolje iskorištavanje stručnih znanja i resursa koje europsko civilno društvo može ponuditi u svrhu potpore razvoju civilnog društva u zemljama EPS-a. |
| --- | --- |

4.1.2.

Reforme bi trebale ići u tri smjera: osnaživanje civilnog društva, čime bi ono postalo sposobnije pružati podršku procesima stabilizacije i demokratizacije; veće uključivanje organizacija civilnog društva u preuzete obaveze i aktivnosti povezane s EPS-om te, na kraju, bolje iskorištavanje stručnih znanja i resursa koje europsko civilno društvo može ponuditi u svrhu potpore razvoju civilnog društva u zemljama EPS-a.

| 4.1.3. | Kao što se pokazalo u demokratskoj tranziciji u središnjoj i istočnoj Europi, civilno je društvo ključan čimbenik u procesima stvaranja stabilnosti i u demokratizaciji. Korištenjem svojih instrumenata, EPS bi trebao znatne resurse dodijeliti poboljšanju organizacijskih kapaciteta civilnog društva te ga uključiti u procese upravljanja (8). Ključna dimenzija bila bi podržavanje socijalnog dijaloga i institucionaliziranog javnog savjetovanja, budući da je riječ o instrumentima koji pomažu u postizanju konsenzusa i demokratskog napretka (9). |
| --- | --- |

4.1.3.

Kao što se pokazalo u demokratskoj tranziciji u središnjoj i istočnoj Europi, civilno je društvo ključan čimbenik u procesima stvaranja stabilnosti i u demokratizaciji. Korištenjem svojih instrumenata, EPS bi trebao znatne resurse dodijeliti poboljšanju organizacijskih kapaciteta civilnog društva te ga uključiti u procese upravljanja (8). Ključna dimenzija bila bi podržavanje socijalnog dijaloga i institucionaliziranog javnog savjetovanja, budući da je riječ o instrumentima koji pomažu u postizanju konsenzusa i demokratskog napretka (9).

| 4.1.4. | Nadalje, EU treba u bilateralne sporazume uključiti odredbe o zaštiti demokratskih sloboda i prava pojedinaca, ali što se tiče njihove provedbe, koja je najvažnija, EGSO poziva da se u kriterije za ocjenjivanje upravljanja u nekoj zemlji uključe mjerila za tretman civilnog društva (pravni okvir, izgradnja kapaciteta, dijalog itd.) te ljudska prava i ekonomska, socijalna i kulturna prava (10). |
| --- | --- |

4.1.4.

Nadalje, EU treba u bilateralne sporazume uključiti odredbe o zaštiti demokratskih sloboda i prava pojedinaca, ali što se tiče njihove provedbe, koja je najvažnija, EGSO poziva da se u kriterije za ocjenjivanje upravljanja u nekoj zemlji uključe mjerila za tretman civilnog društva (pravni okvir, izgradnja kapaciteta, dijalog itd.) te ljudska prava i ekonomska, socijalna i kulturna prava (10).

| 4.1.5. | EGSO poziva da se civilno društvo intenzivnije uključi u sastavljanje, provedbu i praćenje sporazuma između EU-a i zemalja EPS-a (11). Izvještavanje o napretku EPS-a treba biti u skladu ne samo sa službenim vladinim podacima i stavovima, već i širim doprinosom vladinih i nevladinih aktera. EGSO smatra da civilno društvo iz EU-a i partnerskih zemalja treba biti uključeno u izradu procjena učinka na održivost prije pregovora te da se mehanizmi civilnog društva trebaju uključiti u buduće DCFTA-e (12). |
| --- | --- |

4.1.5.

EGSO poziva da se civilno društvo intenzivnije uključi u sastavljanje, provedbu i praćenje sporazuma između EU-a i zemalja EPS-a (11). Izvještavanje o napretku EPS-a treba biti u skladu ne samo sa službenim vladinim podacima i stavovima, već i širim doprinosom vladinih i nevladinih aktera. EGSO smatra da civilno društvo iz EU-a i partnerskih zemalja treba biti uključeno u izradu procjena učinka na održivost prije pregovora te da se mehanizmi civilnog društva trebaju uključiti u buduće DCFTA-e (12).

| 4.1.6. | Instrumenti EPS-a trebaju biti lako dostupni organizacijama civilnog društva u zemljama članicama i zemljama EPS-a. Također trebaju poticati dijalog, predanost i razmjenu ideja. EGSO naglašava da socijalni partneri, organizacije civilnog društva te gospodarska i socijalna vijeća zemalja članica imaju ključnu ulogu u razmjeni iskustava i znanja, širenju informacija, postavljanju mjerila, prijenosu stručnih znanja te upravljanju administrativnim resursima (13). |
| --- | --- |

4.1.6.

Instrumenti EPS-a trebaju biti lako dostupni organizacijama civilnog društva u zemljama članicama i zemljama EPS-a. Također trebaju poticati dijalog, predanost i razmjenu ideja. EGSO naglašava da socijalni partneri, organizacije civilnog društva te gospodarska i socijalna vijeća zemalja članica imaju ključnu ulogu u razmjeni iskustava i znanja, širenju informacija, postavljanju mjerila, prijenosu stručnih znanja te upravljanju administrativnim resursima (13).

4.2.   
  Socijalni dijalog

| 4.2.1. | EGSO stalno naglašava važnost socijalnog dijaloga za promicanje gospodarskog razvoja i demokratizacije. Također je istaknuo općeniti uspjeh EPS-a (14). Potrebno je poticati socijalni dijalog i u istočnom i u južnom području EP S-a. EGSO poziva na poštivanje neovisnosti socijalnih partnera i organizacija civilnog društva (OCD). To je jedno od temeljnih ljudskih i socijalnih prava koje su definirale međunarodne i europske organizacije (15). |
| --- | --- |

4.2.1.

EGSO stalno naglašava važnost socijalnog dijaloga za promicanje gospodarskog razvoja i demokratizacije. Također je istaknuo općeniti uspjeh EPS-a (14). Potrebno je poticati socijalni dijalog i u istočnom i u južnom području EP S-a. EGSO poziva na poštivanje neovisnosti socijalnih partnera i organizacija civilnog društva (OCD). To je jedno od temeljnih ljudskih i socijalnih prava koje su definirale međunarodne i europske organizacije (15).

| 4.2.2. | EGSO poziva na poštivanje tih temeljnih prava, točnije, na poštivanje slobode udruživanja i prava na kolektivno pregovaranje. Poziva zainteresirane zemlje da poduzmu nužne napore za ostvarivanje napretka u integriranju europskih i međunarodnih normi, kako je definirano Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, Europskom socijalnom poveljom (Vijeće Europe) i Međunarodnom organizacijom rada (ILO) te u uspostavi „socijalne vladavine prava”. Sukladnost s tim normama mora se uključiti u službene kriterije koji se koriste u izradi i vrednovanju sporazuma o suradnji (16). |
| --- | --- |

4.2.2.

EGSO poziva na poštivanje tih temeljnih prava, točnije, na poštivanje slobode udruživanja i prava na kolektivno pregovaranje. Poziva zainteresirane zemlje da poduzmu nužne napore za ostvarivanje napretka u integriranju europskih i međunarodnih normi, kako je definirano Poveljom o temeljnim pravima Europske unije, Europskom socijalnom poveljom (Vijeće Europe) i Međunarodnom organizacijom rada (ILO) te u uspostavi „socijalne vladavine prava”. Sukladnost s tim normama mora se uključiti u službene kriterije koji se koriste u izradi i vrednovanju sporazuma o suradnji (16).

| 4.2.3. | Iako u svim zemljama EPS-a postoje organizacije poslodavaca i radnika, socijalni dijalog, koji treba igrati važnu ulogu ako se u društvu želi postići održivi razvoj i socijalni mir, zasada je u tim zemljama na niskoj razini. Treba razviti sustavni program za promicanje razmjene najboljih praksi stečenih iskustvom na području socijalne politike i politike zapošljavanja u EU-u i partnerskim zemljama. |
| --- | --- |

4.2.3.

Iako u svim zemljama EPS-a postoje organizacije poslodavaca i radnika, socijalni dijalog, koji treba igrati važnu ulogu ako se u društvu želi postići održivi razvoj i socijalni mir, zasada je u tim zemljama na niskoj razini. Treba razviti sustavni program za promicanje razmjene najboljih praksi stečenih iskustvom na području socijalne politike i politike zapošljavanja u EU-u i partnerskim zemljama.

4.3.   
  Kulturni dijalog

| 4.3.1. | Europska politika susjedstva treba poticati bolje razumijevanje drugih kultura, vjerski dijalog i kulturnu raznolikost, kako među zemljama EPS-a, tako i između EU-a i zemalja EPS-a. Dugoročno stabilizacija i demokratizacija u zemljama EPS-a također ovise o održivosti kulturnih i vjerskih modela odnosno o tome koliko su tolerantni i uključivi. |
| --- | --- |

4.3.1.

Europska politika susjedstva treba poticati bolje razumijevanje drugih kultura, vjerski dijalog i kulturnu raznolikost, kako među zemljama EPS-a, tako i između EU-a i zemalja EPS-a. Dugoročno stabilizacija i demokratizacija u zemljama EPS-a također ovise o održivosti kulturnih i vjerskih modela odnosno o tome koliko su tolerantni i uključivi.

| 4.3.2. | Važno je poticati kulturni dijalog – ali i politički i gospodarski – te izgradnju konsenzusa. Iz toga treba nastati djelotvorna i financijski značajna potpora za umrežavanje radi međukulturnog dijaloga, neovisne kulturne proizvodnje i javnih rasprava. Time bi se trebao ojačati glas i vidljivost neovisnih mislilaca, umjetnika i aktivista iz zemalja EPS-a te promicati njihove produktivne interakcije s domaćom i europskom publikom. |
| --- | --- |

4.3.2.

Važno je poticati kulturni dijalog – ali i politički i gospodarski – te izgradnju konsenzusa. Iz toga treba nastati djelotvorna i financijski značajna potpora za umrežavanje radi međukulturnog dijaloga, neovisne kulturne proizvodnje i javnih rasprava. Time bi se trebao ojačati glas i vidljivost neovisnih mislilaca, umjetnika i aktivista iz zemalja EPS-a te promicati njihove produktivne interakcije s domaćom i europskom publikom.

4.4.   
  Vidljivost i komunikacija

| 4.4.1. | Revizija EPS-a treba služiti kao poticaj za bolju komunikaciju o interesima i vrijednostima EU-a, kako unutar samog EU-a, tako i u partnerskim zemljama. To postaje posebno važno u trenutku kada raste val propagande terorističkih skupina i Rusije (17). EU je dužan poslati jasan signal građanima zemalja EPS-a da je ova politika usmjerena na ljude, njihovu sigurnost i blagostanje. Zato je potrebno osmisliti nove instrumente da bi se doprlo do lokalnih vlasti, medija i nevladinih organizacija. |
| --- | --- |

4.4.1.

Revizija EPS-a treba služiti kao poticaj za bolju komunikaciju o interesima i vrijednostima EU-a, kako unutar samog EU-a, tako i u partnerskim zemljama. To postaje posebno važno u trenutku kada raste val propagande terorističkih skupina i Rusije (17). EU je dužan poslati jasan signal građanima zemalja EPS-a da je ova politika usmjerena na ljude, njihovu sigurnost i blagostanje. Zato je potrebno osmisliti nove instrumente da bi se doprlo do lokalnih vlasti, medija i nevladinih organizacija.

| 4.4.2. | Opća osviještenost od ključne je važnosti da bi se ocijenio i uvažavao utjecaj EPS-a na potrebe ljudi. Od ključne je važnosti sloboda izražavanja, uvjerenja, medija i sigurnost informacija u susjedstvu EU-a. Podrška pristupu građana internetu, slobodnim medijima, istraživačkom novinarstvu i inicijativama za medijsku suradnju (medijski twinning) između EU-a i zemalja EPS-a trebaju biti među najvažnijim ciljevima kako bi se povećala otpornost društva na agresivnu propagandu. |
| --- | --- |

4.4.2.

Opća osviještenost od ključne je važnosti da bi se ocijenio i uvažavao utjecaj EPS-a na potrebe ljudi. Od ključne je važnosti sloboda izražavanja, uvjerenja, medija i sigurnost informacija u susjedstvu EU-a. Podrška pristupu građana internetu, slobodnim medijima, istraživačkom novinarstvu i inicijativama za medijsku suradnju (medijski twinning) između EU-a i zemalja EPS-a trebaju biti među najvažnijim ciljevima kako bi se povećala otpornost društva na agresivnu propagandu.

Bruxelles, 1. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Socijalni dijalog u zemljama Istočnog partnerstva”SL C 161, 6.6.2013., str. 40.

1

(2)  SL C 218, 23.7.2011., str. 91.

2

(3)  SL C 458, 19.12.2014., str. 7.

3

(4)  SL C 451, 16.12.2014., str. 1.

4

(5)  Vidjeti bilješku 3.

5

(6)  SL C 43, 15.2.2012., str. 89.

6

(7)  Vidjeti bilješku 6.

7

(8)  Vidjeti i SL C 351, 15.11.2012., str. 27.

8

(9)  Vidjeti i SL C 248, 25.8.2011., str. 37.

9

(10)  SL C 376, 22.12.2011., str. 32.

10

(11)  Vidjeti i SL C 299, 4.10.2012., str. 34. i SL C 12, 15.1.2015., str. 48.

11

(12)  Vidjeti bilješku 9.

12

(13)  Vidjeti bilješku 10.

13

(14)  Vidjeti mišljenje EGSO-a „Uključenost civilnog društva u Istočno partnerstvo”, SL C 277, 17.11.2009., str. 30.; SL C 248, 25.8.2011., str. 37.

14

(15)  Vidjeti bilješku 1.

15

(16)  Vidjeti bilješku 1.

16

(17)  Vidjeti informativno izvješće EGSO-a o dosjeu REX/432 „Upotreba medija u svrhu utjecanja na društvene i političke procese u EU-u i istočnim susjednim zemljama” (još neobjavljeno u Službenom listu).

17

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/99 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/99

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/621/EEZ o utvrđivanju maksimalne razine eruka kiseline u uljima i mastima i Uredbe Vijeća (EZ) br. 320/2006 o utvrđivanju privremenog sustava za restrukturiranje industrije šećera

(COM(2015) 174 završna verzija – 2015/0090 COD)

(2015/C 383/14)

Dana 27. travnja 2015. i dana 11. svibnja 2015., Europski parlament odnosno Vijeće, sukladno članku 43. stavku 2. UFEU-a, odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 76/621/EEZ o utvrđivanju maksimalne razine eruka kiseline u uljima i mastima i Uredbe Vijeća (EZ) br. 320/2006 o utvrđivanju privremenog sustava za restrukturiranje industrije šećera

(COM(2015) 174 završna verzija – 2015/0090 COD).

Budući da Odbor podržava sadržaj Prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 1. srpnja) odlučio je dati pozitivno mišljenje o Prijedlogu.

Bruxelles, 1. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---

| 17.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | C 383/100 |
| --- | --- | --- | --- |

17.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

C 383/100

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o „Prijedlogu uredbe Europskog Parlamenta i Vijeća o višegodišnjem planu oporavka plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 302/2009”

(COM(2015) 180 završna verzija – 2015/0096 COD)

(2015/C 383/15)

Dana 30. travnja 2015. i dana 7. svibnja 2015., Europski parlament odnosno Vijeće, sukladno članku 43. stavku 2. UFEU-a, odlučili su savjetovati se s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom o

„Prijedlogu uredbe Europskog Parlamenta i Vijeća o višegodišnjem planu oporavka plavoperajne tune u istočnom Atlantiku i Sredozemnom moru i o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 302/2009”

(COM(2015) 180 završna verzija – 2015/0096 COD).

Budući da Odbor podržava sadržaj Prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na svom 509. plenarnom zasjedanju održanom 1. i 2. srpnja 2015. (sjednica od 1. srpnja 2015.), odlučio je dati pozitivno mišljenje o Prijedlogu.

Bruxelles, 1. srpnja 2015.

Predsjednik Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Henri MALOSSE

---