# Službeni list L 306/2015

| | ISSN 1977-0847 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | L 306 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Zakonodavstvo | Svezak 58.24. studenoga 2015. |

ISSN 1977-0847

Službeni list

Europske unije

L 306

Hrvatsko izdanje

Zakonodavstvo

Svezak 58.24. studenoga 2015.

---

| Sadržaj | | II.   Nezakonodavni akti | Stranica |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2110 оd 12. studenoga 2015. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Mojama de Barbate (ZOZP)) | 1 |
| | * | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2111 оd 12. studenoga 2015. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Echalote d'Anjou (ZOZP)) | 3 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/2112 оd 23. studenoga 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 251/2009 o provedbi Uredbe (EZ) br. 295/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o strukturnim poslovnim statistikama u pogledu prilagodbe serija podataka nakon revizije klasifikacije proizvoda po djelatnostima (KPD) (
  1
  ) | 4 |
| | * | Uredba Komisije (EU) 2015/2113 оd 23. studenoga 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim računovodstvenim standardima 16 i 41 (
  1
  ) | 7 |
| | | Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2114 оd 23. studenoga 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća | 15 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije (EU) 2015/2115 оd 23. studenoga 2015. o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Priloga II. Dodatka C Direktive 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka, u pogledu formamida (
  1
  ) | 17 |
| | * | Direktiva Komisije (EU) 2015/2116 оd 23. studenoga 2015. o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Dodatka C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka, u pogledu benzizotiazolinona (
  1
  ) | 20 |
| | * | Direktiva Komisije (EU) 2015/2117 оd 23. studenoga 2015. o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Priloga II. Dodatka C Direktive 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka, u pogledu klorometilizotiazolinona i metilizotiazolinona kao pojedinačnih tvari te kao smjese u omjeru 3: 1 (
  1
  ) | 23 |
| | | ODLUKE |
| | * | Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/2118 od 23. studenoga 2015. o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za južni Kavkaz i krizu u Gruziji | 26 |
| | * | Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/2119 оd 20. studenoga 2015. o utvrđivanju zaključaka o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT-i), na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća, za proizvodnju ploča na osnovi drva
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 8062)

   (
  1
  ) | 31 |

Sadržaj

II.   Nezakonodavni akti

Stranica

UREDBE

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2110 оd 12. studenoga 2015. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Mojama de Barbate (ZOZP))

1

*

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2111 оd 12. studenoga 2015. o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Echalote d'Anjou (ZOZP))

3

*

Uredba Komisije (EU) 2015/2112 оd 23. studenoga 2015. o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 251/2009 o provedbi Uredbe (EZ) br. 295/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o strukturnim poslovnim statistikama u pogledu prilagodbe serija podataka nakon revizije klasifikacije proizvoda po djelatnostima (KPD) (
  1
  )

1

4

*

Uredba Komisije (EU) 2015/2113 оd 23. studenoga 2015. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim računovodstvenim standardima 16 i 41 (
  1
  )

1

7

Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2114 оd 23. studenoga 2015. o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

15

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije (EU) 2015/2115 оd 23. studenoga 2015. o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Priloga II. Dodatka C Direktive 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka, u pogledu formamida (
  1
  )

1

17

*

Direktiva Komisije (EU) 2015/2116 оd 23. studenoga 2015. o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Dodatka C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka, u pogledu benzizotiazolinona (
  1
  )

1

20

*

Direktiva Komisije (EU) 2015/2117 оd 23. studenoga 2015. o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Priloga II. Dodatka C Direktive 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka, u pogledu klorometilizotiazolinona i metilizotiazolinona kao pojedinačnih tvari te kao smjese u omjeru 3: 1 (
  1
  )

1

23

ODLUKE

*

Odluka Vijeća (ZVSP) 2015/2118 od 23. studenoga 2015. o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za južni Kavkaz i krizu u Gruziji

26

*

Provedbena odluka Komisije (EU) 2015/2119 оd 20. studenoga 2015. o utvrđivanju zaključaka o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT-i), na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća, za proizvodnju ploča na osnovi drva
  (priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 8062)

   (
  1
  )

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 8062)

1

31

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP |

---

(1)   Tekst značajan za EGP

1

| HR | Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.
  Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica. |
| --- | --- |

HR

Akti čiji su naslovi tiskani običnim slovima su oni koji se odnose na svakodnevno upravljanje poljoprivrednim pitanjima, a općenito vrijede ograničeno razdoblje.

Naslovi svih drugih akata tiskani su masnim slovima, a prethodi im zvjezdica.

---

II. Nezakonodavni akti

UREDBE

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 306/1

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2110

оd 12. studenoga 2015.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Mojama de Barbate (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Španjolske za upis naziva „Mojama de Barbate” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Španjolske za upis naziva „Mojama de Barbate” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Mojama de Barbate” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Mojama de Barbate” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Mojama de Barbate” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.7. Svježa riba, mekušci i rakovi te proizvodi dobiveni od njih iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. studenoga 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL C 223, 8.7.2015., str. 10.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 306/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 306/3

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2111

оd 12. studenoga 2015.

o upisu naziva u registar zaštićenih oznaka izvornosti i zaštićenih oznaka zemljopisnog podrijetla (Echalote d'Anjou (ZOZP))

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), a posebno njezin članak 52. stavak 2.,

budući da:

| (1) | U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Francuske za upis naziva „Echalote d'Anjou” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2). |
| --- | --- |

(1)

U skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012, zahtjev Francuske za upis naziva „Echalote d'Anjou” u registar objavljen je u Službenom listu Europske unije
   (2).

| (2) | Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Echalote d'Anjou” potrebno je upisati u registar, |
| --- | --- |

(2)

Budući da Komisiji nije dostavljen ni jedan prigovor u smislu članka 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012, naziv „Echalote d'Anjou” potrebno je upisati u registar,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Naziv „Echalote d'Anjou” (ZOZP) upisuje se u registar.

Naziv iz prvog stavka odnosi se na proizvod iz razreda 1.6. Voće, povrće i žitarice, u prirodnom stanju ili prerađeni iz Priloga XI. Provedbenoj uredbi Komisije (EU) br. 668/2014 (3).

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 12. studenoga 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Phil HOGAN

Član Komisije

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

1

(2)  SL C 218, 3.7.2015., str. 6.

2

(3)  Provedbena uredba Komisije (EU) br. 668/2014 od 13. lipnja 2014. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode (SL L 179, 19.6.2014., str. 36.).

3

---

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 306/4 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 306/4

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2112

оd 23. studenoga 2015.

o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 251/2009 o provedbi Uredbe (EZ) br. 295/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o strukturnim poslovnim statistikama u pogledu prilagodbe serija podataka nakon revizije klasifikacije proizvoda po djelatnostima (KPD)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 295/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2008. o strukturnim poslovnim statistikama (1), a posebno njezin članak 11. stavak 2. točku (e),

budući da:

| (1) | Uredbom (EZ) br. 295/2008 utvrđen je zajednički okvir za prikupljanje, kompiliranje, slanje i vrednovanje europskih statističkih podataka o strukturi, djelatnostima, konkurentnosti i uspješnosti poslovanja poduzeća u Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EZ) br. 295/2008 utvrđen je zajednički okvir za prikupljanje, kompiliranje, slanje i vrednovanje europskih statističkih podataka o strukturi, djelatnostima, konkurentnosti i uspješnosti poslovanja poduzeća u Uniji.

| (2) | Uredbom (EZ) br. 451/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uspostavljena je statistička klasifikacija proizvoda po djelatnostima (KPD) radi ispunjavanja statističkih zahtjeva u Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EZ) br. 451/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2) uspostavljena je statistička klasifikacija proizvoda po djelatnostima (KPD) radi ispunjavanja statističkih zahtjeva u Uniji.

| (3) | U Prilogu I. Uredbi Komisije (EZ) br. 251/2009 (3) utvrđene su serije podataka, razina podjele i oznake za proizvode za koje se dostavljaju podaci na temelju KPD-a. |
| --- | --- |

(3)

U Prilogu I. Uredbi Komisije (EZ) br. 251/2009 (3) utvrđene su serije podataka, razina podjele i oznake za proizvode za koje se dostavljaju podaci na temelju KPD-a.

| (4) | Nakon stupanja na snagu Uredbe Komisije (EU) br. 1209/2014 (4) potrebno je prilagoditi Prilog I. Uredbi (EZ) br. 251/2009 s obzirom na razinu podjele i oznake za određene proizvode za koje se dostavljaju podaci na temelju KPD-a kako bi se očuvale usporedivost i dosljednost s normama za klasifikaciju proizvoda koje se primjenjuju na međunarodnoj razini. |
| --- | --- |

(4)

Nakon stupanja na snagu Uredbe Komisije (EU) br. 1209/2014 (4) potrebno je prilagoditi Prilog I. Uredbi (EZ) br. 251/2009 s obzirom na razinu podjele i oznake za određene proizvode za koje se dostavljaju podaci na temelju KPD-a kako bi se očuvale usporedivost i dosljednost s normama za klasifikaciju proizvoda koje se primjenjuju na međunarodnoj razini.

| (5) | Prilog I. Uredbi (EZ) br. 251/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 251/2009 stoga bi trebalo na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Odbora za europski statistički sustav,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 251/2009 izmjenjuje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 97, 9.4.2008., str. 13.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 451/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi nove statističke klasifikacije proizvoda po djelatnostima (KPD) i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3696/93 (SL L 145, 4.6.2008., str. 65.).

2

(3)  Uredba Komisije (EZ) br. 251/2009 od 11. ožujka 2009. o provedbi i izmjeni Uredbe (EZ) br. 295/2008 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu serija podataka koji se prikupljaju za potrebe strukturne poslovne statistike te potrebnih prilagodbi nakon revizije statističke klasifikacije proizvoda po djelatnostima (KPD) (SL L 86, 31.3.2009., str. 170.).

3

(4)  Uredba Komisije (EU) br. 1209/2014 оd 29. listopada 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 451/2008 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi nove statističke klasifikacije proizvoda po djelatnostima (KPD) i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3696/93 (SL L 336, 22.11.2014., str. 1.).

4

---

PRILOG

Prilog I. Uredbi (EZ) br. 251/2009 mijenja se kako slijedi:

| 1. | U točki 1. „USLUGE”, u tablici „Serija 1E”, pod „Razina podjele djelatnosti”, „Posebni agregati”„HIT”, „MHT”, „MLT” i „LOT” zamjenjuju se sljedećim:






  „HIT | Visokotehnološka proizvodnja (NACE Rev. 2 21 + 26 + 30.3) |
| --- | --- | --- |
| MHT | Srednje visoka tehnološka proizvodnja (NACE Rev. 2 20 + 25.4 + 27 + 28 + 29 + 30 – 30.1 – 30.3 + 32.5) |
| MLT | Srednje niska tehnološka proizvodnja (NACE Rev. 2 18.2 + 19 + 22 + 23 + 24 + 25 – 25.4 + 30.1 + 33) |
| LOT | Niska tehnološka proizvodnja (NACE Rev. 2 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 15 + 16 + 17 + 18 – 18.2 + 31 + 32 – 32.5)”. |

1.

U točki 1. „USLUGE”, u tablici „Serija 1E”, pod „Razina podjele djelatnosti”, „Posebni agregati”„HIT”, „MHT”, „MLT” i „LOT” zamjenjuju se sljedećim:

„HIT

Visokotehnološka proizvodnja (NACE Rev. 2 21 + 26 + 30.3)

MHT

Srednje visoka tehnološka proizvodnja (NACE Rev. 2 20 + 25.4 + 27 + 28 + 29 + 30 – 30.1 – 30.3 + 32.5)

MLT

Srednje niska tehnološka proizvodnja (NACE Rev. 2 18.2 + 19 + 22 + 23 + 24 + 25 – 25.4 + 30.1 + 33)

LOT

Niska tehnološka proizvodnja (NACE Rev. 2 10 + 11 + 12 + 13 + 14 + 15 + 16 + 17 + 18 – 18.2 + 31 + 32 – 32.5)”.

| 2. | U točki 2. „INDUSTRIJA”, u tablicama serija 2H, 2I, 2J i 2K, „Uključene djelatnosti”„NACE Rev. 2 područja B do E (osim NACE Rev. 2 odjeljaka 37, 38 i 39)” zamjenjuje se s „NACE Rev. 2, područja B – D i odjeljak 36”. |
| --- | --- |

2.

U točki 2. „INDUSTRIJA”, u tablicama serija 2H, 2I, 2J i 2K, „Uključene djelatnosti”„NACE Rev. 2 područja B do E (osim NACE Rev. 2 odjeljaka 37, 38 i 39)” zamjenjuje se s „NACE Rev. 2, područja B – D i odjeljak 36”.

| 3. | U točki 3. „TRGOVINA”, u tablicama serija 3E, 3F, 3G, 3H, 3I, 3J i 3K, „Razina podjele djelatnosti”„NACE Rev. 2, razina s 1 znamenkom (područja)” briše se. |
| --- | --- |

3.

U točki 3. „TRGOVINA”, u tablicama serija 3E, 3F, 3G, 3H, 3I, 3J i 3K, „Razina podjele djelatnosti”„NACE Rev. 2, razina s 1 znamenkom (područja)” briše se.

| 4. | U točki 4. „GRAĐEVINARSTVO”, u tablici serije 4G, „Razina podjele djelatnosti”
  „NACE Rev. 2, razina s 3 znamenke (skupine)
  NACE Rev. 2, razina s 2 znamenke (odjeljci)
  NACE Rev. 2, razina s 1 znamenkom (područja)”
  mijenja se i glasi:
  „NACE Rev. 2. razina s 2 znamenke (odjeljci) osim za obilježja 18 31 0 i 18 32 0 za odjeljak 43.
  NACE Rev. 2 razina s 1 znamenkom (odjeljak) osim za obilježja 18 31 0 i 18 32 0”. |
| --- | --- |

4.

U točki 4. „GRAĐEVINARSTVO”, u tablici serije 4G, „Razina podjele djelatnosti”

„NACE Rev. 2, razina s 3 znamenke (skupine)

NACE Rev. 2, razina s 2 znamenke (odjeljci)

NACE Rev. 2, razina s 1 znamenkom (područja)”

mijenja se i glasi:

„NACE Rev. 2. razina s 2 znamenke (odjeljci) osim za obilježja 18 31 0 i 18 32 0 za odjeljak 43.

NACE Rev. 2 razina s 1 znamenkom (odjeljak) osim za obilježja 18 31 0 i 18 32 0”.

| 5. | Točka 8. „POSLOVNE USLUGE” mijenja se kako slijedi:






  (a) | u tablici „Serija 8A”, pod „Razina podjele na temelju vrsta proizvoda”, za proizvod 63 12 naziv „Internetski portali” mijenja se i glasi „Usluge internetskih portala”; |
| --- | --- | --- |

5.

Točka 8. „POSLOVNE USLUGE” mijenja se kako slijedi:

(a)

u tablici „Serija 8A”, pod „Razina podjele na temelju vrsta proizvoda”, za proizvod 63 12 naziv „Internetski portali” mijenja se i glasi „Usluge internetskih portala”;

| (b) | u tablici „Serija 8A”, pod „Razina podjele na temelju vrsta proizvoda”, za proizvod 73 11 13 naziv „Usluge osmišljavanja i konceptualnog razvoja promidžbenih kampanja” mijenja se i glasi „Usluge konceptualnog razvoja promidžbenih kampanja”; |
| --- | --- |

(b)

u tablici „Serija 8A”, pod „Razina podjele na temelju vrsta proizvoda”, za proizvod 73 11 13 naziv „Usluge osmišljavanja i konceptualnog razvoja promidžbenih kampanja” mijenja se i glasi „Usluge konceptualnog razvoja promidžbenih kampanja”;

| (c) | u tablici „Serija 8C”, pod „Razina podjele na temelju vrsta proizvoda”, proizvod 70 22 4„Robni žigovi i franšize” briše se; |
| --- | --- |

(c)

u tablici „Serija 8C”, pod „Razina podjele na temelju vrsta proizvoda”, proizvod 70 22 4„Robni žigovi i franšize” briše se;

| (d) | u tablici „Serija 8E”, pod „Razina podjele na temelju vrsta proizvoda”, za proizvod 71 11 24 naziv „Arhitektonske savjetodavne usluge” mijenja se i glasi „Arhitektonske savjetodavne usluge za građevinske projekte”. |
| --- | --- |

(d)

u tablici „Serija 8E”, pod „Razina podjele na temelju vrsta proizvoda”, za proizvod 71 11 24 naziv „Arhitektonske savjetodavne usluge” mijenja se i glasi „Arhitektonske savjetodavne usluge za građevinske projekte”.

---

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 306/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 306/7

---

UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2113

оd 23. studenoga 2015.

o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1126/2008 o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s međunarodnim računovodstvenim standardima 16 i 41

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 19. srpnja 2002. o primjeni međunarodnih računovodstvenih standarda (1), a posebno njezin članak 3. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Uredbom Komisije (EZ) br. 1126/2008 (2) bili su usvojeni određeni međunarodni standardi i tumačenja koji su postojali 15. listopada 2008. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom Komisije (EZ) br. 1126/2008 (2) bili su usvojeni određeni međunarodni standardi i tumačenja koji su postojali 15. listopada 2008.

| (2) | Dana 30. lipnja 2014. Odbor za međunarodne računovodstvene standarde objavio je izmjene MRS-a 16 Nekretnine, postrojenja i oprema i MRS-a 41 Poljoprivreda pod nazivom Poljoprivreda: plodonosne biljke. Odbor za međunarodne računovodstvene standarde odlučio je da bi se biljke koje se upotrebljavaju isključivo zato da donose plodove tijekom više razdoblja, poznate kao plodonosne biljke, trebale obračunavati na isti način kao nekretnine, postrojenja i oprema iz MRS-a 16 Nekretnine, postrojenja i oprema jer se upotrebljavaju na način koji je sličan proizvodnoj aktivnosti. |
| --- | --- |

(2)

Dana 30. lipnja 2014. Odbor za međunarodne računovodstvene standarde objavio je izmjene MRS-a 16 Nekretnine, postrojenja i oprema i MRS-a 41 Poljoprivreda pod nazivom Poljoprivreda: plodonosne biljke. Odbor za međunarodne računovodstvene standarde odlučio je da bi se biljke koje se upotrebljavaju isključivo zato da donose plodove tijekom više razdoblja, poznate kao plodonosne biljke, trebale obračunavati na isti način kao nekretnine, postrojenja i oprema iz MRS-a 16 Nekretnine, postrojenja i oprema jer se upotrebljavaju na način koji je sličan proizvodnoj aktivnosti.

| (3) | Izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41 posljedično podrazumijevaju izmjene standarda MRS 1, MRS 17, MRS 23, MRS 36 i MRS 40 kako bi se osigurala usklađenost međunarodnih računovodstvenih standarda. |
| --- | --- |

(3)

Izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41 posljedično podrazumijevaju izmjene standarda MRS 1, MRS 17, MRS 23, MRS 36 i MRS 40 kako bi se osigurala usklađenost međunarodnih računovodstvenih standarda.

| (4) | Na savjetovanju s Europskom savjetodavnom skupinom za financijsko izvještavanje potvrđeno je da izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41 zadovoljavaju kriterije za donošenje iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002. |
| --- | --- |

(4)

Na savjetovanju s Europskom savjetodavnom skupinom za financijsko izvještavanje potvrđeno je da izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41 zadovoljavaju kriterije za donošenje iz članka 3. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 1606/2002.

| (5) | Uredbu (EZ) br. 1126/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(5)

Uredbu (EZ) br. 1126/2008 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (6) | Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Regulatornog računovodstvenog odbora, |
| --- | --- |

(6)

Mjere predviđene ovom Uredbom u skladu su s mišljenjem Regulatornog računovodstvenog odbora,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Prilog Uredbi (EZ) br. 1126/2008 mijenja se kako slijedi:

| (a) | Međunarodni računovodstveni standard (MRS) 16 Nekretnine, postrojenja i oprema mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(a)

Međunarodni računovodstveni standard (MRS) 16 Nekretnine, postrojenja i oprema mijenja se kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi;

| (b) | MRS 41 Poljoprivreda mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi; |
| --- | --- |

(b)

MRS 41 Poljoprivreda mijenja se kako je navedeno u Prilogu ovoj Uredbi;

| (c) | MRS 1 Prezentiranje financijskih izvještaja, MRS 17 Najmovi, MRS 23 Troškovi posudbe, MRS 36 Umanjenje imovine i MRS 40 Ulaganja u nekretnine mijenjaju se u skladu s izmjenama MRS-a 16 i MRS-a 41 kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi. |
| --- | --- |

(c)

MRS 1 Prezentiranje financijskih izvještaja, MRS 17 Najmovi, MRS 23 Troškovi posudbe, MRS 36 Umanjenje imovine i MRS 40 Ulaganja u nekretnine mijenjaju se u skladu s izmjenama MRS-a 16 i MRS-a 41 kako je utvrđeno u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Svako trgovačko društvo primjenjuje izmjene iz članka 1. najkasnije od početka svoje prve poslovne godine koja počinje 1. siječnja 2016. ili poslije.

Članak 3.

Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 243, 11.9.2002., str. 1.

1

(2)  Uredba Komisije (EZ) br. 1126/2008 od 3. studenoga 2008. o usvajanju određenih međunarodnih računovodstvenih standarda u skladu s Uredbom (EZ) br. 1606/2002 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 320, 29.11.2008., str. 1.).

2

---

PRILOG

Poljoprivreda: plodonosne biljke

(Izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41)

Izmjene MRS-a 16 Nekretnine, postrojenja i oprema

Izmjenjuju se točke 3., 6. i 37. te se dodaju točke 22.A i 81.K – 81.M.

PODRUČJE PRIMJENE

...

| 3. | Ovaj se standard ne primjenjuje na:






  (a) | nekretnine, postrojenja i opremu koji su razvrstani kao nekretnine, postrojenja i oprema namijenjeni prodaji u skladu s MSFI 5 Dugotrajna imovina namijenjena prodaji i prestanak poslovanja. |
| --- | --- | --- |

3.

Ovaj se standard ne primjenjuje na:

(a)

nekretnine, postrojenja i opremu koji su razvrstani kao nekretnine, postrojenja i oprema namijenjeni prodaji u skladu s MSFI 5 Dugotrajna imovina namijenjena prodaji i prestanak poslovanja.

| (b) | biološku imovinu povezanu s poljoprivrednom djelatnošću, osim na plodonosne biljke (vidjeti MRS 41 Poljoprivreda). Taj se standard primjenjuje na plodonosne biljke, ali se ne primjenjuje na proizvode plodonosnih biljki. |
| --- | --- |

(b)

biološku imovinu povezanu s poljoprivrednom djelatnošću, osim na plodonosne biljke (vidjeti MRS 41 Poljoprivreda). Taj se standard primjenjuje na plodonosne biljke, ali se ne primjenjuje na proizvode plodonosnih biljki.

| (c) | priznavanje i mjerenje imovine povezane s istraživanjem i procjenjivanjem (vidjeti MSFI 6 Istraživanje i procjena mineralnih resursa). |
| --- | --- |

(c)

priznavanje i mjerenje imovine povezane s istraživanjem i procjenjivanjem (vidjeti MSFI 6 Istraživanje i procjena mineralnih resursa).

| (d) | ... |
| --- | --- |

(d)

...

DEFINICIJE

| 6. | Sljedeći se pojmovi u ovom standardu koriste u sljedećim značenjima:


  Plodonosna biljka je živa biljka:








  (a) | koja se koristi u proizvodnji ili opskrbi poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- | --- |

6.

Plodonosna biljka je živa biljka:

(a)

koja se koristi u proizvodnji ili opskrbi poljoprivrednih proizvoda;

| (b) | za koju se očekuje da donosi plodove dulje od jednog obračunskog razdoblja; i |
| --- | --- |

(b)

za koju se očekuje da donosi plodove dulje od jednog obračunskog razdoblja; i

| (c) | za koju nije vjerojatno da će se prodati kao poljoprivredni proizvod, osim u slučaju sporedne prodaje kao otpatka. |
| --- | --- |

(c)

za koju nije vjerojatno da će se prodati kao poljoprivredni proizvod, osim u slučaju sporedne prodaje kao otpatka.

(U točkama 5.A – 5.B MRS-a 41 nalaze se pojašnjenja ove definicije plodonosne biljke.)

Knjigovodstvena vrijednost je iznos po kojemu se određena imovina priznaje nakon odbitka akumulirane amortizacije i akumuliranih gubitaka od umanjenja.

...

Dijelovi troška

...

| 22.A | Plodonosne se biljke obračunavaju na isti način kao dijelovi nekretnine, postrojenja ili opreme proizvedeni u vlastitoj izvedbi prije nego što se nađu na mjestu i u stanju potrebnom kako bi djelovali u skladu s namjerama rukovodstva. Stoga se upućivanja na „izgradnju” u tom standardu odnose na aktivnosti nužne za uzgoj plodonosnih biljaka prije nego što se nađu na mjestu i u stanju potrebnom kako bi djelovale u skladu s namjerama rukovodstva. |
| --- | --- |

22.A

Plodonosne se biljke obračunavaju na isti način kao dijelovi nekretnine, postrojenja ili opreme proizvedeni u vlastitoj izvedbi prije nego što se nađu na mjestu i u stanju potrebnom kako bi djelovali u skladu s namjerama rukovodstva. Stoga se upućivanja na „izgradnju” u tom standardu odnose na aktivnosti nužne za uzgoj plodonosnih biljaka prije nego što se nađu na mjestu i u stanju potrebnom kako bi djelovale u skladu s namjerama rukovodstva.

...

Model revalorizacije

...

| 37. | Skupina nekretnina, postrojenja i opreme objedinjuje imovinu slične vrste i namjene u poslovanju subjekta. Slijede primjeri odvojenih skupina:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

37.

Skupina nekretnina, postrojenja i opreme objedinjuje imovinu slične vrste i namjene u poslovanju subjekta. Slijede primjeri odvojenih skupina:

(a)

...

| (g) | namještaj i oprema; |
| --- | --- |

(g)

namještaj i oprema;

| (h) | uredska oprema; i |
| --- | --- |

(h)

uredska oprema; i

| (i) | plodonosne biljke. |
| --- | --- |

(i)

plodonosne biljke.

...

DATUM STUPANJA NA SNAGU I PRIJELAZNE ODREDBE

...

| 81.K | Prilogom Poljoprivreda: plodonosne biljke (izmjena MRS-a 16 i MRS-a 41), izdanim u lipnju 2014., izmijenjene su točke 3., 6. i 37. te su dodane točke 22.A i 81.K – 81.M. Subjekt primjenjuje te izmjene za godišnja razdoblja koja započinju 1. siječnja 2016. ili kasnije. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom tih izmjena za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti. Subjekt te izmjene primjenjuje retroaktivno, u skladu s MRS-om 8, osim u slučajevima navedenima u točki 81.M. |
| --- | --- |

81.K

Prilogom Poljoprivreda: plodonosne biljke (izmjena MRS-a 16 i MRS-a 41), izdanim u lipnju 2014., izmijenjene su točke 3., 6. i 37. te su dodane točke 22.A i 81.K – 81.M. Subjekt primjenjuje te izmjene za godišnja razdoblja koja započinju 1. siječnja 2016. ili kasnije. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom tih izmjena za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti. Subjekt te izmjene primjenjuje retroaktivno, u skladu s MRS-om 8, osim u slučajevima navedenima u točki 81.M.

| 81.L | U izvještajnom razdoblju kada se prilog Poljoprivreda: plodonosne biljke (izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41) prvi put primjenjuje, subjekt ne mora objaviti kvantitativne podatke koji se zahtijevaju točkom 28. podtočkom (f) MRS-a 8 za tekuće razdoblje. Međutim, subjekt je dužan prezentirati kvantitativne podatke koji se zahtijevaju točkom 28. podtočkom (f) MRS-a 8 za svako prezentirano prethodno razdoblje. |
| --- | --- |

81.L

U izvještajnom razdoblju kada se prilog Poljoprivreda: plodonosne biljke (izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41) prvi put primjenjuje, subjekt ne mora objaviti kvantitativne podatke koji se zahtijevaju točkom 28. podtočkom (f) MRS-a 8 za tekuće razdoblje. Međutim, subjekt je dužan prezentirati kvantitativne podatke koji se zahtijevaju točkom 28. podtočkom (f) MRS-a 8 za svako prezentirano prethodno razdoblje.

| 81.M | Subjekt se može odlučiti na mjerenje određene plodonosne biljke po njezinoj poštenoj vrijednosti na početku najranijeg razdoblja prezentiranog u financijskim izvješćima za izvještajno razdoblje u kojem subjekt prvi put primjenjuje prilog Poljoprivreda: plodonosne biljke (izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41) i upotrijebiti tu poštenu vrijednost kao pretpostavljeni trošak na taj datum. Razlika između prethodne knjigovodstvene vrijednosti i poštene vrijednosti priznaje se u otvaranju zadržane dobiti na početku najranijeg prezentiranog razdoblja. |
| --- | --- |

81.M

Subjekt se može odlučiti na mjerenje određene plodonosne biljke po njezinoj poštenoj vrijednosti na početku najranijeg razdoblja prezentiranog u financijskim izvješćima za izvještajno razdoblje u kojem subjekt prvi put primjenjuje prilog Poljoprivreda: plodonosne biljke (izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41) i upotrijebiti tu poštenu vrijednost kao pretpostavljeni trošak na taj datum. Razlika između prethodne knjigovodstvene vrijednosti i poštene vrijednosti priznaje se u otvaranju zadržane dobiti na početku najranijeg prezentiranog razdoblja.

Izmjene MRS-a 41 Poljoprivreda

Izmjenjuju se točke 1. – 5., 8., 24. i 44. te se dodaju točke 5.A – 5.C i 62. – 63.

PODRUČJE PRIMJENE

| 1. | Ovaj se standard primjenjuje u računovodstvu za sljedeće stavke kad su povezane s poljoprivrednom djelatnošću:







  (a) | biološku imovinu, osim za plodonosne biljke; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

biološku imovinu, osim za plodonosne biljke;

| (b) | poljoprivredne proizvode u trenutku žetve ili berbe; i |
| --- | --- |

(b)

poljoprivredne proizvode u trenutku žetve ili berbe; i

| (c) | državne potpore na koje se primjenjuju točke od 34. do 35. |
| --- | --- |

(c)

državne potpore na koje se primjenjuju točke od 34. do 35.

| 2. | Ovaj se standard ne primjenjuje na:






  (a) | zemljište povezano s poljoprivrednom djelatnošću (vidjeti MRS 16 Nekretnine, postrojenja i oprema i MRS 40 Ulaganja u nekretnine). |
| --- | --- | --- |

2.

Ovaj se standard ne primjenjuje na:

(a)

zemljište povezano s poljoprivrednom djelatnošću (vidjeti MRS 16 Nekretnine, postrojenja i oprema i MRS 40 Ulaganja u nekretnine).

| (b) | plodonosne biljke povezane s poljoprivrednom djelatnošću (vidjeti MRS 16). Međutim, ovaj se standard primjenjuje na proizvode tih plodonosnih biljaka. |
| --- | --- |

(b)

plodonosne biljke povezane s poljoprivrednom djelatnošću (vidjeti MRS 16). Međutim, ovaj se standard primjenjuje na proizvode tih plodonosnih biljaka.

| (c) | državne potpore povezane s plodonosnim biljkama (vidjeti MRS 20 Računovodstvo za državne potpore i objavljivanje državne pomoći). |
| --- | --- |

(c)

državne potpore povezane s plodonosnim biljkama (vidjeti MRS 20 Računovodstvo za državne potpore i objavljivanje državne pomoći).

| (d) | nematerijalnu imovinu povezanu s poljoprivrednom djelatnošću (vidjeti MRS 38 Nematerijalna imovina). |
| --- | --- |

(d)

nematerijalnu imovinu povezanu s poljoprivrednom djelatnošću (vidjeti MRS 38 Nematerijalna imovina).

| 3. | Ovaj se standard primjenjuje na poljoprivredne proizvode, što su proizvodi žetve/berbe biološke imovine subjekta samo u trenutku žetve/berbe. Nakon toga se primjenjuje MRS 2 Zalihe ili drugi odgovarajući standard. Sukladno tomu, ovaj se standard ne primjenjuje na preradu poljoprivrednih proizvoda nakon žetve/berbe; na primjer, na preradu grožđa u vino koju obavlja vinogradar koji je uzgojio grožđe. Iako je takva prerada logičan i prirodan slijed poljoprivredne djelatnosti i odnosni su događaji slični biološkoj preobrazbi, takva prerada nije uključena u definiciju poljoprivredne djelatnosti iz ovog standarda. |
| --- | --- |

3.

Ovaj se standard primjenjuje na poljoprivredne proizvode, što su proizvodi žetve/berbe biološke imovine subjekta samo u trenutku žetve/berbe. Nakon toga se primjenjuje MRS 2 Zalihe ili drugi odgovarajući standard. Sukladno tomu, ovaj se standard ne primjenjuje na preradu poljoprivrednih proizvoda nakon žetve/berbe; na primjer, na preradu grožđa u vino koju obavlja vinogradar koji je uzgojio grožđe. Iako je takva prerada logičan i prirodan slijed poljoprivredne djelatnosti i odnosni su događaji slični biološkoj preobrazbi, takva prerada nije uključena u definiciju poljoprivredne djelatnosti iz ovog standarda.

| 4. | U tablici u nastavku navedeni su primjeri biološke imovine, poljoprivrednih proizvoda i proizvoda koji su rezultat prerade nakon žetve/berbe:







  Biološka imovina | Poljoprivredni proizvodi | Proizvodi koji su rezultat prerade nakon žetve/berbe |
| --- | --- | --- | --- |
| Ovce | Vuna | Pređa, tepih |
| Stabla u šumskom nasadu | Posječena stabla | Trupci, drvo |
| Mliječne krave | Mlijeko | Sir |
| Svinje | Polovica | Kobasice, dimljene šunke |
| Biljke pamuka | Ubrani pamuk | Pređa, odjeća |
| Šećerna trska | Požeta šećerna trska | Šećer |
| Biljke duhana | Ubrano lišće | Sušeni duhan |
| Čajni grmovi | Ubrano lišće | Čaj |
| Vinova loza | Ubrano grožđe | Vino |
| Voćke | Ubrano voće | Prerađeno voće |
| Uljne palme | Ubrano voće | Palmino ulje |
| Kaučukovci | Skupljeni lateks | Gumeni proizvodi |
| Neke biljke kao što su grmovi čaja, trsovi vinove loze, uljne palme i kaučukovci u skladu su s definicijom plodonosnih biljaka i unutar su područja primjene MRS-a 16. Međutim, proizvodi koji rastu na plodonosnim biljkama, kao što su lišće čaja, grožđe, palmino ulje i lateks, nalaze se unutar područja primjene MRS-a 41. |

4.

U tablici u nastavku navedeni su primjeri biološke imovine, poljoprivrednih proizvoda i proizvoda koji su rezultat prerade nakon žetve/berbe:

Biološka imovina

Poljoprivredni proizvodi

Proizvodi koji su rezultat prerade nakon žetve/berbe

Ovce

Vuna

Pređa, tepih

Stabla u šumskom nasadu

Posječena stabla

Trupci, drvo

Mliječne krave

Mlijeko

Sir

Svinje

Polovica

Kobasice, dimljene šunke

Biljke pamuka

Ubrani pamuk

Pređa, odjeća

Šećerna trska

Požeta šećerna trska

Šećer

Biljke duhana

Ubrano lišće

Sušeni duhan

Čajni grmovi

Ubrano lišće

Čaj

Vinova loza

Ubrano grožđe

Vino

Voćke

Ubrano voće

Prerađeno voće

Uljne palme

Ubrano voće

Palmino ulje

Kaučukovci

Skupljeni lateks

Gumeni proizvodi

Neke biljke kao što su grmovi čaja, trsovi vinove loze, uljne palme i kaučukovci u skladu su s definicijom plodonosnih biljaka i unutar su područja primjene MRS-a 16. Međutim, proizvodi koji rastu na plodonosnim biljkama, kao što su lišće čaja, grožđe, palmino ulje i lateks, nalaze se unutar područja primjene MRS-a 41.

DEFINICIJE

Definicije povezane s poljoprivredom

| 5. | Sljedeći se pojmovi u ovom standardu koriste u sljedećim značenjima:

  ...



  Poljoprivredni proizvodi su proizvodi žetve/berbe biološke imovine subjekta.



  Plodonosna biljka je živa biljka:








  (a) | koja se koristi u proizvodnji ili opskrbi poljoprivrednih proizvoda; |
| --- | --- | --- |

5.

...

Poljoprivredni proizvodi su proizvodi žetve/berbe biološke imovine subjekta.

Plodonosna biljka je živa biljka:

(a)

koja se koristi u proizvodnji ili opskrbi poljoprivrednih proizvoda;

| (b) | za koju se očekuje da donosi plodove dulje od jednog obračunskog razdoblja; i |
| --- | --- |

(b)

za koju se očekuje da donosi plodove dulje od jednog obračunskog razdoblja; i

| (c) | za koju nije vjerojatno da će se prodati kao poljoprivredni proizvod, osim u slučaju sporedne prodaje kao otpatka. |
| --- | --- |

(c)

za koju nije vjerojatno da će se prodati kao poljoprivredni proizvod, osim u slučaju sporedne prodaje kao otpatka.

Biološka imovina je živa životinja ili biljka.

...

| 5.A | Sljedeće biljke nisu plodonosne biljke:






  (a) | biljke uzgojene da se žanju/beru kao poljoprivredni proizvodi (na primjer, stabla posađena kao drvna građa); |
| --- | --- | --- |

5.A

Sljedeće biljke nisu plodonosne biljke:

(a)

biljke uzgojene da se žanju/beru kao poljoprivredni proizvodi (na primjer, stabla posađena kao drvna građa);

| (b) | biljke uzgojene da proizvode poljoprivredne proizvode kada postoji vjerojatnost da će subjekt ubrati i prodati biljku kao poljoprivredni proizvod, a ne kao otpadak (na primjer, stabla koja se sade i zbog voća i zbog drvne građe); i |
| --- | --- |

(b)

biljke uzgojene da proizvode poljoprivredne proizvode kada postoji vjerojatnost da će subjekt ubrati i prodati biljku kao poljoprivredni proizvod, a ne kao otpadak (na primjer, stabla koja se sade i zbog voća i zbog drvne građe); i

| (c) | jednogodišnji usjevi (na primjer kukuruz i pšenica). |
| --- | --- |

(c)

jednogodišnji usjevi (na primjer kukuruz i pšenica).

| 5.B | Kada se plodonosne biljke više ne upotrebljavaju zato da donose plodove, mogu se posjeći i prodati kao otpaci, primjerice za korištenje drva za ogrjev. Takva sporedna prodaja otpadaka ne utječe na definiciju biljke kao plodonosne biljke. |
| --- | --- |

5.B

Kada se plodonosne biljke više ne upotrebljavaju zato da donose plodove, mogu se posjeći i prodati kao otpaci, primjerice za korištenje drva za ogrjev. Takva sporedna prodaja otpadaka ne utječe na definiciju biljke kao plodonosne biljke.

| 5.C | Proizvodi koji rastu na plodonosnim biljkama biološka su imovina.
  ... |
| --- | --- |

5.C

Proizvodi koji rastu na plodonosnim biljkama biološka su imovina.

...

Opće definicije

| 8. | Sljedeći se pojmovi u ovom standardu koriste u sljedećim značenjima:

  ...



  Državne potpore utvrđene su u MRS-u 20. |
| --- | --- |

8.

...

Državne potpore utvrđene su u MRS-u 20.

PRIZNAVANJE I MJERENJE

...

| 24. | Trošak nabave može ponekad biti vrlo blizak poštenoj vrijednosti, a posebno ako:






  (a) | je došlo tek do manje biološke preobrazbe od početnog nastajanja troška (na primjer, za sadnice posađene netom prije kraja izvještajnog razdoblja ili za novostečenu stoku); ili |
| --- | --- | --- |

24.

Trošak nabave može ponekad biti vrlo blizak poštenoj vrijednosti, a posebno ako:

(a)

je došlo tek do manje biološke preobrazbe od početnog nastajanja troška (na primjer, za sadnice posađene netom prije kraja izvještajnog razdoblja ili za novostečenu stoku); ili

| (b) | se ne očekuje značajni učinak biološke pretvorbe na cijenu (na primjer, za početni rast u nasadu borova s 30-godišnjim proizvodnim ciklusom). |
| --- | --- |

(b)

se ne očekuje značajni učinak biološke pretvorbe na cijenu (na primjer, za početni rast u nasadu borova s 30-godišnjim proizvodnim ciklusom).

...

Općenito

...

| 44. | Potrošna biološka imovina je imovina koja se žanje/bere kao poljoprivredni proizvod ili prodaje kao biološka imovina. Primjeri potrošne biološke imovine su stoka namijenjena proizvodnji mesa, stoka namijenjena prodaji, ribe u ribogojilištima, usjevi poput kukuruza i pšenice, proizvodi na plodonosnim biljkama te stabla koja se uzgajaju za dobivanje drveta. Plodonosna biološka imovina je imovina koja nije potrošna; na primjer, stoka namijenjena proizvodnji mlijeka i voćke s kojih se ubire voće. Plodonosna biološka imovina nije poljoprivredni proizvod, nego se uzgaja da bi nosila plodove. |
| --- | --- |

44.

Potrošna biološka imovina je imovina koja se žanje/bere kao poljoprivredni proizvod ili prodaje kao biološka imovina. Primjeri potrošne biološke imovine su stoka namijenjena proizvodnji mesa, stoka namijenjena prodaji, ribe u ribogojilištima, usjevi poput kukuruza i pšenice, proizvodi na plodonosnim biljkama te stabla koja se uzgajaju za dobivanje drveta. Plodonosna biološka imovina je imovina koja nije potrošna; na primjer, stoka namijenjena proizvodnji mlijeka i voćke s kojih se ubire voće. Plodonosna biološka imovina nije poljoprivredni proizvod, nego se uzgaja da bi nosila plodove.

...

DATUM STUPANJA NA SNAGU I PRIJELAZNE ODREDBE

...

| 62. | Prilogom Poljoprivreda: plodonosne biljke (izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41), izdanim u lipnju 2014., izmijenjene su točke 1. – 5., 8., 24. i 44. te su dodane točke 5.A – 5.C i 63. Subjekt primjenjuje te izmjene za godišnja razdoblja koja započinju 1. siječnja 2016. ili kasnije. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom tih izmjena za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti. Subjekt te izmjene primjenjuje retroaktivno, u skladu s MRS-om 8. |
| --- | --- |

62.

Prilogom Poljoprivreda: plodonosne biljke (izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41), izdanim u lipnju 2014., izmijenjene su točke 1. – 5., 8., 24. i 44. te su dodane točke 5.A – 5.C i 63. Subjekt primjenjuje te izmjene za godišnja razdoblja koja započinju 1. siječnja 2016. ili kasnije. Dopuštena je ranija primjena. Ako subjekt započne s primjenom tih izmjena za ranije razdoblje, dužan je tu činjenicu objaviti. Subjekt te izmjene primjenjuje retroaktivno, u skladu s MRS-om 8.

| 63. | U izvještajnom razdoblju kada se prilog Poljoprivreda: plodonosne biljke (izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41) prvi put primjenjuje, subjekt ne mora objaviti kvantitativne podatke koji se zahtijevaju točkom 28. podtočkom (f) MRS-a 8 za tekuće razdoblje. Međutim, subjekt je dužan prezentirati kvantitativne podatke koji se zahtijevaju točkom 28. podtočkom (f) MRS-a 8 za svako prezentirano prethodno razdoblje. |
| --- | --- |

63.

U izvještajnom razdoblju kada se prilog Poljoprivreda: plodonosne biljke (izmjene MRS-a 16 i MRS-a 41) prvi put primjenjuje, subjekt ne mora objaviti kvantitativne podatke koji se zahtijevaju točkom 28. podtočkom (f) MRS-a 8 za tekuće razdoblje. Međutim, subjekt je dužan prezentirati kvantitativne podatke koji se zahtijevaju točkom 28. podtočkom (f) MRS-a 8 za svako prezentirano prethodno razdoblje.

POSLJEDIČNE IZMJENE OSTALIH STANDARDA

MRS 1 Prezentiranje financijskih izvještaja

Izmjenjuje se točka 54.

Informacije koje se prikazuju u izvještaju o financijskom položaju

| 54. | Izvještaj o financijskom položaju uključuje barem stavke kojima se prikazuju sljedeći iznosi:







  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

54.

(a)

...

| (f) | biološka imovina iz područja primjene MRS-a 41 Poljoprivreda; |
| --- | --- |

(f)

biološka imovina iz područja primjene MRS-a 41 Poljoprivreda;

| (g) | ... |
| --- | --- |

(g)

...

MRS 17 Najmovi

Izmjenjuje se točka 2.

PODRUČJE PRIMJENE

| 2. | ...

  Međutim, ovaj se standard ne primjenjuje kao osnova za mjerenje:








  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.

Međutim, ovaj se standard ne primjenjuje kao osnova za mjerenje:

(a)

...

| (c) | biološke imovine iz područja primjene MRS-a 41 Poljoprivreda u posjedu najmoprimaca u financijskim najmovima; ili |
| --- | --- |

(c)

biološke imovine iz područja primjene MRS-a 41 Poljoprivreda u posjedu najmoprimaca u financijskim najmovima; ili

| (d) | biološke imovine iz područja primjene MRS-a 41 koje najmodavci daju u poslovni najam. |
| --- | --- |

(d)

biološke imovine iz područja primjene MRS-a 41 koje najmodavci daju u poslovni najam.

MRS 23 Troškovi posudbe

Izmjenjuju se točke 4. i 7.

PODRUČJE PRIMJENE

...

| 4. | Subjekt ne mora primijeniti taj standard na troškove posudbe koji se mogu izravno pripisati stjecanju, izgradnji ili proizvodnji:






  (a) | kvalificirane imovine mjerene po poštenoj vrijednosti, na primjer biološke imovine iz područja primjene MRS-a 41 Poljoprivreda; ili |
| --- | --- | --- |

4.

Subjekt ne mora primijeniti taj standard na troškove posudbe koji se mogu izravno pripisati stjecanju, izgradnji ili proizvodnji:

(a)

kvalificirane imovine mjerene po poštenoj vrijednosti, na primjer biološke imovine iz područja primjene MRS-a 41 Poljoprivreda; ili

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

DEFINICIJE

...

| 7. | Ovisno o okolnostima svaka od sljedećih stavki može biti kvalificirana imovina:






  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

7.

Ovisno o okolnostima svaka od sljedećih stavki može biti kvalificirana imovina:

(a)

...

| (e) | ulaganja u nekretnine |
| --- | --- |

(e)

ulaganja u nekretnine

| (f) | plodonosne biljke. |
| --- | --- |

(f)

plodonosne biljke.

MRS 36 Umanjenje imovine

Izmjenjuje se točka 2.

PODRUČJE PRIMJENE

| 2. | Ovaj se standard primjenjuje u računovodstvu za sva umanjenja imovine, osim:







  (a) | ... |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

...

| (g) | biološke imovine povezane s poljoprivrednom djelatnošću iz područja primjene MRS-a 41 Poljoprivreda koja je mjerena po poštenoj vrijednosti umanjenoj za troškove otuđenja; |
| --- | --- |

(g)

biološke imovine povezane s poljoprivrednom djelatnošću iz područja primjene MRS-a 41 Poljoprivreda koja je mjerena po poštenoj vrijednosti umanjenoj za troškove otuđenja;

| (h) | ... |
| --- | --- |

(h)

...

MRS 40 Ulaganja u nekretnine

Izmjenjuju se točke 4. i 7.

PODRUČJE PRIMJENE

...

| 4. | Ovaj se standard ne primjenjuje na:






  (a) | biološku imovinu povezanu s poljoprivrednom aktivnošću (vidjeti MRS 41 Poljoprivreda i MRS 16 Nekretnine, postrojenja i oprema); i |
| --- | --- | --- |

4.

Ovaj se standard ne primjenjuje na:

(a)

biološku imovinu povezanu s poljoprivrednom aktivnošću (vidjeti MRS 41 Poljoprivreda i MRS 16 Nekretnine, postrojenja i oprema); i

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

RAZVRSTAVANJE NEKRETNINE KAO ULAGANJA U NEKRETNINE ILI KAO NEKRETNINE KOJOM SE KORISTI VLASNIK

...

| 7. | Ulaganje u nekretnine drži se radi ostvarenja prihoda od najma ili povećanja vrijednosti kapitala, ili obaju. Stoga ulaganje u nekretnine stvara novčane tokove koji su uglavnom neovisni o drugoj imovini koju posjeduje subjekt. Time se pravi razlika između ulaganja u nekretnine i nekretnine koju koristi vlasnik. Proizvodnja ili isporuka robe ili usluga (ili uporaba nekretnine u administrativne svrhe) stvara novčane tokove koji se mogu pripisati ne samo nekretnini, veći i drugoj imovini koja se koristi u proizvodnji ili isporuci. MRS 16 primjenjuje se na nekretnine koje koristi vlasnik. |
| --- | --- |

7.

Ulaganje u nekretnine drži se radi ostvarenja prihoda od najma ili povećanja vrijednosti kapitala, ili obaju. Stoga ulaganje u nekretnine stvara novčane tokove koji su uglavnom neovisni o drugoj imovini koju posjeduje subjekt. Time se pravi razlika između ulaganja u nekretnine i nekretnine koju koristi vlasnik. Proizvodnja ili isporuka robe ili usluga (ili uporaba nekretnine u administrativne svrhe) stvara novčane tokove koji se mogu pripisati ne samo nekretnini, veći i drugoj imovini koja se koristi u proizvodnji ili isporuci. MRS 16 primjenjuje se na nekretnine koje koristi vlasnik.

---

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 306/15 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 306/15

---

PROVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/2114

оd 23. studenoga 2015.

o utvrđivanju paušalnih uvoznih vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (1),

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 543/2011 od 7. lipnja 2011. o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 1234/2007 za sektore voća i povrća te prerađevina voća i povrća (2), a posebno njezin članak 136. stavak 1.,

budući da:

| (1) | Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A. |
| --- | --- |

(1)

Provedbenom uredbom (EU) br. 543/2011, prema ishodu Urugvajske runde multilateralnih pregovora o trgovini, utvrđuju se kriteriji kojima Komisija određuje paušalne vrijednosti za uvoz iz trećih zemalja, za proizvode i razdoblja određena u njezinu Prilogu XVI. dijelu A.

| (2) | Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije, |
| --- | --- |

(2)

Paušalna uvozna vrijednost izračunava se za svaki radni dan, u skladu s člankom 136. stavkom 1. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011, uzimajući u obzir promjenjive dnevne podatke. Stoga ova Uredba treba stupiti na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije,

DONIJELA JE OVU UREDBU:

Članak 1.

Paušalne uvozne vrijednosti iz članka 136. Provedbene uredbe (EU) br. 543/2011 određene su u Prilogu ovoj Uredbi.

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2015.

Za Komisiju,

u ime predsjednika,

Jerzy PLEWA

Glavni direktor za poljoprivredu i ruralni razvoj

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

1

(2)  SL L 157, 15.6.2011., str. 1.

2

---

PRILOG

Paušalne uvozne vrijednosti za određivanje ulazne cijene određenog voća i povrća

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka treće zemlje (1) | Standardna uvozna vrijednost |
| 0702 00 00 | AL | 48,7 |
| MA | 71,4 |
| ZZ | 60,1 |
| 0707 00 05 | AL | 69,7 |
| MA | 93,8 |
| TR | 143,9 |
| ZZ | 102,5 |
| 0709 93 10 | AL | 76,3 |
| MA | 51,3 |
| TR | 159,0 |
| ZZ | 95,5 |
| 0805 20 10 | MA | 99,8 |
| ZZ | 99,8 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 64,6 |
| ZZ | 64,6 |
| 0805 50 10 | TR | 95,7 |
| ZZ | 95,7 |
| 0808 10 80 | AU | 166,8 |
| CA | 159,7 |
| CL | 83,6 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 173,1 |
| US | 107,0 |
| ZA | 166,0 |
| ZZ | 126,9 |
| 0808 30 90 | BA | 85,6 |
| CN | 64,0 |
| TR | 124,1 |
| ZZ | 91,2 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka treće zemlje (1)

Standardna uvozna vrijednost

0702 00 00

AL

48,7

MA

71,4

ZZ

60,1

0707 00 05

AL

69,7

MA

93,8

TR

143,9

ZZ

102,5

0709 93 10

AL

76,3

MA

51,3

TR

159,0

ZZ

95,5

0805 20 10

MA

99,8

ZZ

99,8

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

64,6

ZZ

64,6

0805 50 10

TR

95,7

ZZ

95,7

0808 10 80

AU

166,8

CA

159,7

CL

83,6

MK

32,3

NZ

173,1

US

107,0

ZA

166,0

ZZ

126,9

0808 30 90

BA

85,6

CN

64,0

TR

124,1

ZZ

91,2

---

(1)  Nomenklatura država utvrđena Uredbom Komisije (EU) br. 1106/2012 od 27. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 471/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o statistici Zajednice u vezi s vanjskom trgovinom sa zemljama nečlanicama, u pogledu ažuriranja nomenklature država i područja (SL L 328, 28.11.2012., str. 7.). Oznakom „ZZ” označava se „drugo podrijetlo”.

---

DIREKTIVE

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 306/17 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 306/17

---

DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2015/2115

оd 23. studenoga 2015.

o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Priloga II. Dodatka C Direktive 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka, u pogledu formamida

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka (1), a posebno njezin članak 46. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Kako bi se osigurala visoka razina zaštite djece od rizika kojima su uzrok kemijske tvari u igračkama, Direktivom 2009/48/EZ utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu kemijskih tvari, primjerice onih razvrstanih kao karcinogene, mutagene ili toksične za reprodukciju (CMR) na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), te alergenih mirisa i određenih elemenata. Nadalje, Direktivom 2009/48/EZ Komisija se ovlašćuje za donošenje posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama namijenjenima djeci mlađoj od 36 mjeseci te u drugim igračkama namijenjenima za stavljanje u usta kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita u slučaju igračaka za koje postoji visok stupanj izloženosti. Donošenje tih graničnih vrijednosti sastoji se od uvrštavanja u Prilog II. Dodatak C Direktive 2009/48/EZ. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osigurala visoka razina zaštite djece od rizika kojima su uzrok kemijske tvari u igračkama, Direktivom 2009/48/EZ utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu kemijskih tvari, primjerice onih razvrstanih kao karcinogene, mutagene ili toksične za reprodukciju (CMR) na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), te alergenih mirisa i određenih elemenata. Nadalje, Direktivom 2009/48/EZ Komisija se ovlašćuje za donošenje posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama namijenjenima djeci mlađoj od 36 mjeseci te u drugim igračkama namijenjenima za stavljanje u usta kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita u slučaju igračaka za koje postoji visok stupanj izloženosti. Donošenje tih graničnih vrijednosti sastoji se od uvrštavanja u Prilog II. Dodatak C Direktive 2009/48/EZ.

| (2) | Za niz kemikalija trenutačno primjenjive granične vrijednosti previsoke su u odnosu na dostupne znanstvene dokaze ili uopće ne postoje. Stoga je za njih potrebno donijeti posebne granične vrijednosti, uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu ambalaže za hranu kao i razlike između igračaka i materijala koji dolaze u dodir s hranom. |
| --- | --- |

(2)

Za niz kemikalija trenutačno primjenjive granične vrijednosti previsoke su u odnosu na dostupne znanstvene dokaze ili uopće ne postoje. Stoga je za njih potrebno donijeti posebne granične vrijednosti, uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu ambalaže za hranu kao i razlike između igračaka i materijala koji dolaze u dodir s hranom.

| (3) | Za potrebe savjetovanja Europske komisije u pripremi zakonodavnih prijedloga i političkih inicijativa u području sigurnosti igračaka, Komisija je osnovala Stručnu skupinu za sigurnost igračaka. Zadaća je njezine podskupine „Kemikalije” pružati savjete u pogledu kemijskih tvari koje se smiju koristiti u igračkama. |
| --- | --- |

(3)

Za potrebe savjetovanja Europske komisije u pripremi zakonodavnih prijedloga i političkih inicijativa u području sigurnosti igračaka, Komisija je osnovala Stručnu skupinu za sigurnost igračaka. Zadaća je njezine podskupine „Kemikalije” pružati savjete u pogledu kemijskih tvari koje se smiju koristiti u igračkama.

| (4) | Formamid (CAS broj 75-12-7) se upotrebljava, među ostalim, u industriji plastike i polimera, osobito kao otapalo, omekšavalo ili kao tvar povezana s ekspandirajućim sredstvom koje se upotrebljava u proizvodnji pjene (3). Godine 2010. nekoliko je država članica identificiralo formamid u nizu igračaka od pjene, kao što su prostirke u obliku slagalica, što je uzrokovalo zabrinutost da njegovo udisanje utječe na zdravlje djece. Neke su države članice poduzele ili namjeravale poduzeti regulatorne mjere. |
| --- | --- |

(4)

Formamid (CAS broj 75-12-7) se upotrebljava, među ostalim, u industriji plastike i polimera, osobito kao otapalo, omekšavalo ili kao tvar povezana s ekspandirajućim sredstvom koje se upotrebljava u proizvodnji pjene (3). Godine 2010. nekoliko je država članica identificiralo formamid u nizu igračaka od pjene, kao što su prostirke u obliku slagalica, što je uzrokovalo zabrinutost da njegovo udisanje utječe na zdravlje djece. Neke su države članice poduzele ili namjeravale poduzeti regulatorne mjere.

| (5) | Rasprave o formamidu podskupine „Kemikalije” temeljile su se na mišljenju Francuske agencije za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES). U mišljenju se preporučuje da se emisije formamida u zrak iz prostirki u obliku slagalica ograniče na najviše 20 μg/m3, izmjereno 28 dana nakon raspakiravanja i držanja novih prostirki u komori za otplinjavanje prije njihove prodaje, nakon primjene ispitne metode (4) u skladu s normama ISO 16000-6 i 16000-9 te pod odgovarajućim uvjetima za uzorkovanje proizvoda i šarži proizvoda. |
| --- | --- |

(5)

Rasprave o formamidu podskupine „Kemikalije” temeljile su se na mišljenju Francuske agencije za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES). U mišljenju se preporučuje da se emisije formamida u zrak iz prostirki u obliku slagalica ograniče na najviše 20 μg/m3, izmjereno 28 dana nakon raspakiravanja i držanja novih prostirki u komori za otplinjavanje prije njihove prodaje, nakon primjene ispitne metode (4) u skladu s normama ISO 16000-6 i 16000-9 te pod odgovarajućim uvjetima za uzorkovanje proizvoda i šarži proizvoda.

| (6) | Podskupina „Kemikalije” nadalje je razmotrila primjer dječje sobe čiji volumen iznosi 30 m3 i u kojoj se nalaze velika prostirka u obliku slagalica (1,2 m2, 720 g) i nekoliko drugih igračaka od pjene (što ukupno iznosi 1 kg materijala za igračke od pjene izloženih zraku). Zrak u toj sobi (uz stopu izmjene zraka 0,5 h– 1) sadržavao bi 20 μg/m3 formamida poslije 28 dana ako bi sadržaj formamida u materijalima za igračke od pjene iznosio oko 200 mg/kg i ako bi se formamid u cijelosti ispustio. |
| --- | --- |

(6)

Podskupina „Kemikalije” nadalje je razmotrila primjer dječje sobe čiji volumen iznosi 30 m3 i u kojoj se nalaze velika prostirka u obliku slagalica (1,2 m2, 720 g) i nekoliko drugih igračaka od pjene (što ukupno iznosi 1 kg materijala za igračke od pjene izloženih zraku). Zrak u toj sobi (uz stopu izmjene zraka 0,5 h– 1) sadržavao bi 20 μg/m3 formamida poslije 28 dana ako bi sadržaj formamida u materijalima za igračke od pjene iznosio oko 200 mg/kg i ako bi se formamid u cijelosti ispustio.

| (7) | Formamid se u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 razvrstava kao reproduktivno toksična tvar 1.B kategorije. U skladu s Prilogom II. dijelom III. točkom 4. Direktive 2009/48/EZ, reproduktivno toksične tvari 1.B kategorije kao što je formamid mogu biti prisutne u igračkama u koncentracijama koje su jednake ili niže od primjenjivih koncentracija utvrđenih za razvrstavanje smjesa koje sadržavaju te tvari, odnosno 0,5 %, što iznosi 5 000 mg/kg (granična vrijednost sadržaja), do 1. lipnja 2015. te 0,3 %, što iznosi 3 000 mg/kg (granična vrijednost sadržaja), poslije tog datuma. U Direktivi 2009/48/EZ trenutačno nije utvrđena granična vrijednost emisije za formamid. |
| --- | --- |

(7)

Formamid se u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 razvrstava kao reproduktivno toksična tvar 1.B kategorije. U skladu s Prilogom II. dijelom III. točkom 4. Direktive 2009/48/EZ, reproduktivno toksične tvari 1.B kategorije kao što je formamid mogu biti prisutne u igračkama u koncentracijama koje su jednake ili niže od primjenjivih koncentracija utvrđenih za razvrstavanje smjesa koje sadržavaju te tvari, odnosno 0,5 %, što iznosi 5 000 mg/kg (granična vrijednost sadržaja), do 1. lipnja 2015. te 0,3 %, što iznosi 3 000 mg/kg (granična vrijednost sadržaja), poslije tog datuma. U Direktivi 2009/48/EZ trenutačno nije utvrđena granična vrijednost emisije za formamid.

| (8) | S obzirom na navedeno, podskupina „Kemikalije” na svojem je sastanku 28. studenoga 2013. preporučila da se emisije formamida iz materijala za igračke od pjene ograniče u Prilogu II. Dodatku C Direktive 2009/48/EZ na 20 μg/m3 nakon najviše 28 dana od početka ispitivanja emisija. Podskupina je na sastanku održanom 18. veljače 2015. preporučila i da ispitivanje emisija nije nužno ako je sadržaj formamida jednak ili manji od 200 mg/kg (granična vrijednost izvedena iz najgoreg pretpostavljenog slučaja izloženosti). |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na navedeno, podskupina „Kemikalije” na svojem je sastanku 28. studenoga 2013. preporučila da se emisije formamida iz materijala za igračke od pjene ograniče u Prilogu II. Dodatku C Direktive 2009/48/EZ na 20 μg/m3 nakon najviše 28 dana od početka ispitivanja emisija. Podskupina je na sastanku održanom 18. veljače 2015. preporučila i da ispitivanje emisija nije nužno ako je sadržaj formamida jednak ili manji od 200 mg/kg (granična vrijednost izvedena iz najgoreg pretpostavljenog slučaja izloženosti).

| (9) | Nema poznatih upotreba formamida u materijalima koji dolaze u dodir s hranom koje je potrebno razmotriti. |
| --- | --- |

(9)

Nema poznatih upotreba formamida u materijalima koji dolaze u dodir s hranom koje je potrebno razmotriti.

| (10) | Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora utemeljenog člankom 47. Direktive 2009/48/EZ, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora utemeljenog člankom 47. Direktive 2009/48/EZ,

DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Prilogu II. Dodatku C Direktive 2009/48/EZ dodaje se sljedeći unos:

| Tvar | CAS br. | Granična vrijednost |
| --- | --- | --- |
| „Formamid | 75-12-7 | 20 μg/m3 (granična vrijednost emisije) poslije najviše 28 dana od početka ispitivanja emisija iz materijala za igračke od pjene koje sadržavaju više od 200 mg/kg (granična vrijednost na temelju sadržaja).” |

Tvar

CAS br.

Granična vrijednost

„Formamid

75-12-7

20 μg/m3 (granična vrijednost emisije) poslije najviše 28 dana od početka ispitivanja emisija iz materijala za igračke od pjene koje sadržavaju više od 200 mg/kg (granična vrijednost na temelju sadržaja).”

Članak 2.

1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 24. svibnja 2017. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

One primjenjuju te odredbe od 24. svibnja 2017.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 170, 30.6.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

2

(3)  Francuska agencija za zdravu i sigurnu hranu, okoliš i radnu sredinu (ANSES), Opinion on the uses of formamide in consumer goods and health risks related to formamide in children's foam puzzle mats. Mišljenje ANSES-a, zahtjev br. 2010-SA-0302, 4. srpnja 2011., str. 4.

3

Opinion on the uses of formamide in consumer goods and health risks related to formamide in children's foam puzzle mats

(4)  Protokol ispitivanja emisija uz relativnu vlažnost od 50 %, temperaturu od 23 °C, stopu obnove zraka od 0,5 volumena/h– 1, prosječnu veličinu sobe od 30 m3 te emisijsku površinu prostirke od 1,2 m2.

4

– 1

3

2

---

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 306/20 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 306/20

---

DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2015/2116

оd 23. studenoga 2015.

o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Dodatka C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka, u pogledu benzizotiazolinona

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka (1), a posebno njezin članak 46. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Kako bi se osigurala visoka razina zaštite djece od rizika kojima su uzrok kemijske tvari u igračkama, Direktivom 2009/48/EZ utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu kemijskih tvari, primjerice onih razvrstanih kao karcinogene, mutagene ili toksične za reprodukciju (CMR) na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), te alergenih mirisa i određenih elemenata. Nadalje, Direktivom 2009/48/EZ Komisija se ovlašćuje za donošenje posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama namijenjenima djeci mlađoj od 36 mjeseci te u drugim igračkama namijenjenima za stavljanje u usta kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita u slučaju igračaka za koje postoji visok stupanj izloženosti. Donošenje tih graničnih vrijednosti sastoji se od uvrštavanja u Dodatak C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osigurala visoka razina zaštite djece od rizika kojima su uzrok kemijske tvari u igračkama, Direktivom 2009/48/EZ utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu kemijskih tvari, primjerice onih razvrstanih kao karcinogene, mutagene ili toksične za reprodukciju (CMR) na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), te alergenih mirisa i određenih elemenata. Nadalje, Direktivom 2009/48/EZ Komisija se ovlašćuje za donošenje posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama namijenjenima djeci mlađoj od 36 mjeseci te u drugim igračkama namijenjenima za stavljanje u usta kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita u slučaju igračaka za koje postoji visok stupanj izloženosti. Donošenje tih graničnih vrijednosti sastoji se od uvrštavanja u Dodatak C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ.

| (2) | Za niz kemikalija trenutačno primjenjive granične vrijednosti previsoke su u odnosu na dostupne znanstvene dokaze ili uopće ne postoje. Stoga je za njih potrebno donijeti posebne granične vrijednosti, uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu ambalaže za hranu kao i razlike između igračaka i materijala koji dolaze u dodir s hranom. |
| --- | --- |

(2)

Za niz kemikalija trenutačno primjenjive granične vrijednosti previsoke su u odnosu na dostupne znanstvene dokaze ili uopće ne postoje. Stoga je za njih potrebno donijeti posebne granične vrijednosti, uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu ambalaže za hranu kao i razlike između igračaka i materijala koji dolaze u dodir s hranom.

| (3) | Za potrebe savjetovanja Europske komisije u pripremi zakonodavnih prijedloga i političkih inicijativa u području sigurnosti igračaka, Komisija je osnovala Stručnu skupinu za sigurnost igračaka. Zadaća je njezine podskupine „Kemikalije” pružati savjete u pogledu kemijskih tvari koje se smiju koristiti u igračkama. |
| --- | --- |

(3)

Za potrebe savjetovanja Europske komisije u pripremi zakonodavnih prijedloga i političkih inicijativa u području sigurnosti igračaka, Komisija je osnovala Stručnu skupinu za sigurnost igračaka. Zadaća je njezine podskupine „Kemikalije” pružati savjete u pogledu kemijskih tvari koje se smiju koristiti u igračkama.

| (4) | 1,2-benzizotiazol-3(2H)-on (1,2-benzizotiazolin-3-on, (BIT), CAS broj 2634-33-5) upotrebljava se kao konzervans u igračkama na bazi vode (3), uključujući boje za hobije i boje za bojanje rukama (4), kako je vidljivo iz rezultata istraživanja tržišta koje je uključivalo gospodarske subjekte i trgovinska udruženja, predstavnike potrošača i centre za alergologiju te iz rezultata pretraga na internetu i posjeta trgovinama (5). |
| --- | --- |

(4)

1,2-benzizotiazol-3(2H)-on (1,2-benzizotiazolin-3-on, (BIT), CAS broj 2634-33-5) upotrebljava se kao konzervans u igračkama na bazi vode (3), uključujući boje za hobije i boje za bojanje rukama (4), kako je vidljivo iz rezultata istraživanja tržišta koje je uključivalo gospodarske subjekte i trgovinska udruženja, predstavnike potrošača i centre za alergologiju te iz rezultata pretraga na internetu i posjeta trgovinama (5).

| (5) | Rasprave o BIT-u podskupina „Kemikalije” temeljila je na povezanom mišljenju Znanstvenog odbora za sigurnost potrošača (SCCS), napominjući da je BIT dobro dokumentirani kontaktni alergen (6). Iako se u mišljenju smatra da BIT izaziva samo umjerenu preosjetljivost te da je slabije snage od drugih kozmetičkih konzervansa na tržištu (7), zaključuje se da su izotiazolinoni važni kontaktni alergeni za potrošače u Europi (8). Nije dopuštena upotreba BIT-a u kozmetici (9). |
| --- | --- |

(5)

Rasprave o BIT-u podskupina „Kemikalije” temeljila je na povezanom mišljenju Znanstvenog odbora za sigurnost potrošača (SCCS), napominjući da je BIT dobro dokumentirani kontaktni alergen (6). Iako se u mišljenju smatra da BIT izaziva samo umjerenu preosjetljivost te da je slabije snage od drugih kozmetičkih konzervansa na tržištu (7), zaključuje se da su izotiazolinoni važni kontaktni alergeni za potrošače u Europi (8). Nije dopuštena upotreba BIT-a u kozmetici (9).

| (6) | BIT je u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 razvrstan kao tvar koja izaziva preosjetljivost kože. Direktivom 2009/48/EZ trenutačno nije utvrđena posebna granična vrijednost za BIT niti je utvrđena opća granična vrijednost za tvari koje izazivaju preosjetljivost. |
| --- | --- |

(6)

BIT je u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 razvrstan kao tvar koja izaziva preosjetljivost kože. Direktivom 2009/48/EZ trenutačno nije utvrđena posebna granična vrijednost za BIT niti je utvrđena opća granična vrijednost za tvari koje izazivaju preosjetljivost.

| (7) | S obzirom na navedeno, podskupina „Kemikalije” utvrdila je da se BIT ne bi trebao upotrebljavati u igračkama. U skladu s europskom normom EN 71-9:2005+A1:2007, tvari koje se ne smiju upotrebljavati trebalo bi ograničiti na granicu kvantifikacije (LOQ) odgovarajuće ispitne metode (10). Stoga je podskupina „Kemikalije” na svojem sastanku 26. ožujka 2014. preporučila da se BIT u igračkama ograniči na pripadajuću granicu kvantifikacije, odnosno na najvišu koncentraciju od 5 mg/kg. Upotreba BIT-a nije regulirana za materijale koji dolaze u dodir s hranom. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na navedeno, podskupina „Kemikalije” utvrdila je da se BIT ne bi trebao upotrebljavati u igračkama. U skladu s europskom normom EN 71-9:2005+A1:2007, tvari koje se ne smiju upotrebljavati trebalo bi ograničiti na granicu kvantifikacije (LOQ) odgovarajuće ispitne metode (10). Stoga je podskupina „Kemikalije” na svojem sastanku 26. ožujka 2014. preporučila da se BIT u igračkama ograniči na pripadajuću granicu kvantifikacije, odnosno na najvišu koncentraciju od 5 mg/kg. Upotreba BIT-a nije regulirana za materijale koji dolaze u dodir s hranom.

| (8) | S obzirom na navedeno, Dodatak C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ potrebno je izmijeniti tako da uključuje graničnu vrijednost sadržaja za BIT u igračkama. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na navedeno, Dodatak C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ potrebno je izmijeniti tako da uključuje graničnu vrijednost sadržaja za BIT u igračkama.

| (9) | Graničnu vrijednost sadržaja utvrđenu ovom Direktivom trebalo bi preispitati najkasnije pet godina nakon datuma od kojeg države članice trebaju primjenjivati ovu Direktivu. |
| --- | --- |

(9)

Graničnu vrijednost sadržaja utvrđenu ovom Direktivom trebalo bi preispitati najkasnije pet godina nakon datuma od kojeg države članice trebaju primjenjivati ovu Direktivu.

| (10) | Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora utemeljenog člankom 47. Direktive 2009/48/EZ, |
| --- | --- |

(10)

Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora utemeljenog člankom 47. Direktive 2009/48/EZ,

DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Dodatku C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ dodaje se sljedeći unos:

| Tvar | CAS br. | Granična vrijednost |
| --- | --- | --- |
| „1,2-benzizotiazol-3(2H)-on | 2634-33-5 | 5 mg/kg (granična vrijednost sadržaja) u materijalima igračaka na bazi vode, u skladu s metodama utvrđenima u EN 71-10:2005 i EN 71-11:2005.” |

Tvar

CAS br.

Granična vrijednost

„1,2-benzizotiazol-3(2H)-on

2634-33-5

5 mg/kg (granična vrijednost sadržaja) u materijalima igračaka na bazi vode, u skladu s metodama utvrđenima u EN 71-10:2005 i EN 71-11:2005.”

Članak 2.

1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 24. svibnja 2017. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

One primjenjuju te odredbe od 24. svibnja 2017.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 170, 30.6.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

2

(3)  Danska EPA (2014.), Survey and health assessment of preservatives in toys. Survey of chemical substances in consumer products no. 124, 2014.; tablica 24. na str. 56.

3

(4)  Danska EPA (2014.), Survey and health assessment of preservatives in toys. Survey of chemical substances in consumer products no. 124, 2014.; str. 38. i 39.

4

(5)  Danska EPA (2014.), Survey and health assessment of preservatives in toys. Survey of chemical substances in consumer products no. 124, 2014.; str. 19. nadalje.

5

(6)  Znanstveni odbor za sigurnost potrošača (SCCS), Mišljenje o benzizotiazolinonu (BIT). Mišljenje doneseno 26. i 27. lipnja 2012., str. 16. i 26.

6

(7)  Znanstveni odbor za sigurnost potrošača (SCCS), Mišljenje o benzizotiazolinonu (BIT). Mišljenje doneseno 26. i 27. lipnja 2012., str. 16.

7

(8)  Znanstveni odbor za sigurnost potrošača (SCCS), Mišljenje o benzizotiazolinonu (BIT). Mišljenje doneseno 26. i 27. lipnja 2012., str. 26.

8

(9)  Uredba (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o kozmetičkim proizvodima (SL L 342, 22.12.2009., str. 59.).

9

(10)  EN 71-9:2005+A1:2007, Prilog A, odjeljak A.10.

10

---

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 306/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 306/23

---

DIREKTIVA KOMISIJE (EU) 2015/2117

оd 23. studenoga 2015.

o izmjeni, za potrebe donošenja posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama, Priloga II. Dodatka C Direktive 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosti igračaka, u pogledu klorometilizotiazolinona i metilizotiazolinona kao pojedinačnih tvari te kao smjese u omjeru 3: 1

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2009/48/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o sigurnosti igračaka (1), a posebno njezin članak 46. stavak 2.,

budući da:

| (1) | Kako bi se osigurala visoka razina zaštite djece od rizika kojima su uzrok kemijske tvari u igračkama, Direktivom 2009/48/EZ utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu kemijskih tvari, primjerice onih koje su razvrstane kao karcinogene, mutagene ili toksične za reprodukciju (CMR) na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), te alergenih mirisa i određenih elemenata. Nadalje, Direktivom 2009/48/EZ Komisija se ovlašćuje za donošenje posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama namijenjenima djeci mlađoj od 36 mjeseci te u drugim igračkama namijenjenima za stavljanje u usta kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita u slučaju igračaka za koje postoji visok stupanj izloženosti. Donošenje tih graničnih vrijednosti sastoji se od uvrštavanja u Prilog II. Dodatak C Direktive 2009/48/EZ. |
| --- | --- |

(1)

Kako bi se osigurala visoka razina zaštite djece od rizika kojima su uzrok kemijske tvari u igračkama, Direktivom 2009/48/EZ utvrđuju se određeni zahtjevi u pogledu kemijskih tvari, primjerice onih koje su razvrstane kao karcinogene, mutagene ili toksične za reprodukciju (CMR) na temelju Uredbe (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća (2), te alergenih mirisa i određenih elemenata. Nadalje, Direktivom 2009/48/EZ Komisija se ovlašćuje za donošenje posebnih graničnih vrijednosti za kemikalije koje se koriste u igračkama namijenjenima djeci mlađoj od 36 mjeseci te u drugim igračkama namijenjenima za stavljanje u usta kako bi se osigurala odgovarajuća zaštita u slučaju igračaka za koje postoji visok stupanj izloženosti. Donošenje tih graničnih vrijednosti sastoji se od uvrštavanja u Prilog II. Dodatak C Direktive 2009/48/EZ.

| (2) | Za niz kemikalija trenutačno primjenjive granične vrijednosti previsoke su u odnosu na dostupne znanstvene dokaze ili uopće ne postoje. Stoga je za njih potrebno donijeti posebne granične vrijednosti, uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu ambalaže za hranu kao i razlike između igračaka i materijala koji dolaze u dodir s hranom. |
| --- | --- |

(2)

Za niz kemikalija trenutačno primjenjive granične vrijednosti previsoke su u odnosu na dostupne znanstvene dokaze ili uopće ne postoje. Stoga je za njih potrebno donijeti posebne granične vrijednosti, uzimajući u obzir zahtjeve u pogledu ambalaže za hranu kao i razlike između igračaka i materijala koji dolaze u dodir s hranom.

| (3) | Za potrebe savjetovanja Europske komisije u pripremi zakonodavnih prijedloga i političkih inicijativa u području sigurnosti igračaka, Komisija je osnovala Stručnu skupinu za sigurnost igračaka. Zadaća je njezine podskupine „Kemikalije” pružati savjete u pogledu kemijskih tvari koje se smiju koristiti u igračkama. |
| --- | --- |

(3)

Za potrebe savjetovanja Europske komisije u pripremi zakonodavnih prijedloga i političkih inicijativa u području sigurnosti igračaka, Komisija je osnovala Stručnu skupinu za sigurnost igračaka. Zadaća je njezine podskupine „Kemikalije” pružati savjete u pogledu kemijskih tvari koje se smiju koristiti u igračkama.

| (4) | Smjesa 5-kloro-2-metilizotiazolin-3(2H)-ona (CMI) i 2-metilizotiazolin-3(2H)-ona (MI) u omjeru 3: 1 (CAS broj 55965-84-9) (3) kao i njezine pojedinačne komponente CMI (CAS broj 26172-55-4) i MI (CAS broj 2682-20-4) upotrebljavaju se kao konzervansi u igračkama na bazi vode (4) uključujući boje za hobije, boje za bojanje rukama, boje za prozore/staklo, ljepila i balone od sapunice (5). |
| --- | --- |

(4)

Smjesa 5-kloro-2-metilizotiazolin-3(2H)-ona (CMI) i 2-metilizotiazolin-3(2H)-ona (MI) u omjeru 3: 1 (CAS broj 55965-84-9) (3) kao i njezine pojedinačne komponente CMI (CAS broj 26172-55-4) i MI (CAS broj 2682-20-4) upotrebljavaju se kao konzervansi u igračkama na bazi vode (4) uključujući boje za hobije, boje za bojanje rukama, boje za prozore/staklo, ljepila i balone od sapunice (5).

| (5) | Rasprave o smjesi CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 kao i o CMI-ju i MI-ju kao pojedinačnim tvarima podskupina „Kemikalije” temeljila je na povezanom mišljenju Znanstvenog odbora za rizike za zdravlje i okoliš (SCHER) napominjući da se ni smjesa CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 ni pojedinačne komponente CMI ili MI ne preporučuju za upotrebu u igračkama zbog kontaktnih alergijskih reakcija koje su primijećene kod tih tvari u kozmetici (6). Podskupina „Kemikalije” u obzir je uzela i povezano mišljenje SCCS-a u kojem se smatra da je smjesa CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 snažan kontaktni alergen kod ljudi, kako je vidljivo iz dostupnih podataka (7). |
| --- | --- |

(5)

Rasprave o smjesi CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 kao i o CMI-ju i MI-ju kao pojedinačnim tvarima podskupina „Kemikalije” temeljila je na povezanom mišljenju Znanstvenog odbora za rizike za zdravlje i okoliš (SCHER) napominjući da se ni smjesa CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 ni pojedinačne komponente CMI ili MI ne preporučuju za upotrebu u igračkama zbog kontaktnih alergijskih reakcija koje su primijećene kod tih tvari u kozmetici (6). Podskupina „Kemikalije” u obzir je uzela i povezano mišljenje SCCS-a u kojem se smatra da je smjesa CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 snažan kontaktni alergen kod ljudi, kako je vidljivo iz dostupnih podataka (7).

| (6) | Smjesa CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 razvrstana je kao tvar koja izaziva preosjetljivost kože; CMI i MI kao pojedinačne tvari nisu razvrstani u skladu s Uredbom. Direktivom 2009/48/EZ trenutačno nije utvrđena posebna granična vrijednost za smjesu CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 ni za CMI i MI kao pojedinačne tvari niti je utvrđena opća granična vrijednost za tvari koje izazivaju preosjetljivost. |
| --- | --- |

(6)

Smjesa CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 u skladu s Uredbom (EZ) br. 1272/2008 razvrstana je kao tvar koja izaziva preosjetljivost kože; CMI i MI kao pojedinačne tvari nisu razvrstani u skladu s Uredbom. Direktivom 2009/48/EZ trenutačno nije utvrđena posebna granična vrijednost za smjesu CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 ni za CMI i MI kao pojedinačne tvari niti je utvrđena opća granična vrijednost za tvari koje izazivaju preosjetljivost.

| (7) | S obzirom na navedeno, podskupina „Kemikalije” na svojem je sastanku 15. veljače 2012. preporučila da se smjesa CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 ne bi trebala upotrebljavati u igračkama. |
| --- | --- |

(7)

S obzirom na navedeno, podskupina „Kemikalije” na svojem je sastanku 15. veljače 2012. preporučila da se smjesa CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 ne bi trebala upotrebljavati u igračkama.

| (8) | Prema njemačkom Saveznom institutu za procjenu rizika (BfR, Bundesinstitut für Risikobewertung) (8) kao granične vrijednosti za CMI i MI, koji su snažni alergeni, trebalo bi odrediti koncentracije kojima se osigurava zaštita već senzibiliziranih osoba. To je najstrože ograničavanje alergena jer čak i njihove najniže koncentracije izazivaju alergijske reakcije kod osoba koje su već senzibilizirane. Prema prethodno navedenom mišljenju SCCS-a, ta je koncentracija niža od 2 mg/kg (9). |
| --- | --- |

(8)

Prema njemačkom Saveznom institutu za procjenu rizika (BfR, Bundesinstitut für Risikobewertung) (8) kao granične vrijednosti za CMI i MI, koji su snažni alergeni, trebalo bi odrediti koncentracije kojima se osigurava zaštita već senzibiliziranih osoba. To je najstrože ograničavanje alergena jer čak i njihove najniže koncentracije izazivaju alergijske reakcije kod osoba koje su već senzibilizirane. Prema prethodno navedenom mišljenju SCCS-a, ta je koncentracija niža od 2 mg/kg (9).

| (9) | Prema mišljenju BfR-a, tržišnim nadzorom CMI se može rutinski odrediti do razine od 0,75 mg/kg, a MI do razine od 0,25 mg/kg (10) (granice kvantifikacije). |
| --- | --- |

(9)

Prema mišljenju BfR-a, tržišnim nadzorom CMI se može rutinski odrediti do razine od 0,75 mg/kg, a MI do razine od 0,25 mg/kg (10) (granice kvantifikacije).

| (10) | S obzirom na navedeno, Stručna skupina za sigurnost igračaka na svojem je sastanku 23. svibnja 2014. preporučila da se upotrebe CMI-ja i MI-ja kao pojedinačnih tvari ograniče na njihove granice kvantifikacije. |
| --- | --- |

(10)

S obzirom na navedeno, Stručna skupina za sigurnost igračaka na svojem je sastanku 23. svibnja 2014. preporučila da se upotrebe CMI-ja i MI-ja kao pojedinačnih tvari ograniče na njihove granice kvantifikacije.

| (11) | Iako postoji posebna granična vrijednost migracije za MI kao dodatak za upotrebu u određenim materijalima koji dolaze u dodir s hranom, osnovne pretpostavke iz kojih proizlazi ta granična vrijednost migracije razlikuju se od onih iz kojih proizlazi granična vrijednost sadržaja za MI u igračkama. Upotreba smjese CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 te upotreba CMI-ja kao pojedinačne tvari nisu regulirane za materijale koji dolaze u dodir s hranom. |
| --- | --- |

(11)

Iako postoji posebna granična vrijednost migracije za MI kao dodatak za upotrebu u određenim materijalima koji dolaze u dodir s hranom, osnovne pretpostavke iz kojih proizlazi ta granična vrijednost migracije razlikuju se od onih iz kojih proizlazi granična vrijednost sadržaja za MI u igračkama. Upotreba smjese CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 te upotreba CMI-ja kao pojedinačne tvari nisu regulirane za materijale koji dolaze u dodir s hranom.

| (12) | S obzirom na navedeno, Prilog II. Dodatak C Direktive 2009/48/EZ potrebno je izmijeniti tako da uključuje granične vrijednosti sadržaja za smjesu CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 te za CMI i MI kao pojedinačne tvari u igračkama. |
| --- | --- |

(12)

S obzirom na navedeno, Prilog II. Dodatak C Direktive 2009/48/EZ potrebno je izmijeniti tako da uključuje granične vrijednosti sadržaja za smjesu CMI-ja i MI-ja u omjeru 3:1 te za CMI i MI kao pojedinačne tvari u igračkama.

| (13) | Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora utemeljenog člankom 47. Direktive 2009/48/EZ, |
| --- | --- |

(13)

Mjere predviđene u ovoj Direktivi u skladu su s mišljenjem Odbora utemeljenog člankom 47. Direktive 2009/48/EZ,

DONIJELA JE OVU DIREKTIVU:

Članak 1.

Dodatku C Prilogu II. Direktivi 2009/48/EZ dodaju se sljedeći unosi:

| Tvar | CAS br. | Granična vrijednost |
| --- | --- | --- |
| „Masa reakcije za: 5-kloro-2-metil-4-izotiazolin-3-on [EZ br. 247-500-7] i 2-metil-2H -izotiazol-3-on [EZ br. 220-239-6] (3: 1) | 55965-84-9 | 1 mg/kg (granična vrijednost sadržaja) u materijalima za igračke na bazi vode |
| 5-kloro-2-metil-izotiazolin-3(2H)-on | 26172-55-4 | 0,75 mg/kg (granična vrijednost sadržaja) u materijalima za igračke na bazi vode |
| 2-metilizotiazolin-3(2H)-on | 2682-20-4 | 0,25 mg/kg (granična vrijednost sadržaja) u materijalima za igračke na bazi vode” |

Tvar

CAS br.

Granična vrijednost

„Masa reakcije za: 5-kloro-2-metil-4-izotiazolin-3-on [EZ br. 247-500-7] i 2-metil-2H -izotiazol-3-on [EZ br. 220-239-6] (3: 1)

55965-84-9

1 mg/kg (granična vrijednost sadržaja) u materijalima za igračke na bazi vode

5-kloro-2-metil-izotiazolin-3(2H)-on

26172-55-4

0,75 mg/kg (granična vrijednost sadržaja) u materijalima za igračke na bazi vode

2-metilizotiazolin-3(2H)-on

2682-20-4

0,25 mg/kg (granična vrijednost sadržaja) u materijalima za igračke na bazi vode”

Članak 2.

1.   Države članice donose i objavljuju zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom najkasnije do 24. studenoga 2017. One Komisiji odmah dostavljaju tekst tih odredaba.

One primjenjuju te odredbe od 24. studenoga 2017.

Kada države članice donose te odredbe, one sadržavaju upućivanje na ovu Direktivu ili se na nju upućuje prilikom njihove službene objave. Države članice određuju načine tog upućivanja.

2.   Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog prava koje donesu u području na koje se odnosi ova Direktiva.

Članak 3.

Ova Direktiva stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Službenom listu Europske unije

Članak 4.

Ova je Direktiva upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2015.

Za Komisiju

Predsjednik

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  SL L 170, 30.6.2009., str. 1.

1

(2)  Uredba (EZ) br. 1272/2008 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2008. o razvrstavanju, označivanju i pakiranju tvari i smjesa, o izmjeni i stavljanju izvan snage Direktive 67/548/EEZ i Direktive 1999/45/EZ i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1907/2006 (SL L 353, 31.12.2008., str. 1.).

2

(3)  U skladu s mišljenjem Znanstvenog odbora za sigurnost potrošača (SCCS) o smjesi 5-kloro-2-metilizotiazolin-3(2H)-ona i 2-metil-izotiazolin-3(2H)-ona, trgovački nazivi su Kathon, Acticide, Microcare itd. Mišljenje doneseno 8. prosinca 2009., str. 6.

3

(4)  Danska EPA (2014.), Survey and health assessment of preservatives in toys. Survey of chemical substances in consumer products no. 124, 2014., tablica 24., str. 56.

4

Survey and health assessment of preservatives in toys. Survey of chemical substances in consumer products no. 124

(5)  Danska EPA (2014.), Survey and health assessment of preservatives in toys. Survey of chemical substances in consumer products no. 124, 2014., str. 38.–39.

5

(6)  Znanstveni odbor za rizike za zdravlje i okoliš (SCHER), Mišljenje o „Odgovoru Europskog odbora za normizaciju (CEN) na mišljenje Znanstvenog odbora za toksičnost, ekotoksičnost i okoliš (CSTEE) o ocjeni izvješća CEN-a o procjeni rizika organskih kemikalija u igračkama”, doneseno 29. svibnja 2007., str. 8. i tablica 1. na str. 9.

6

(7)  Vidjeti mišljenje SCCS-a u bilješci 3., str. 35.

7

(8)  Stajalište njemačkog Saveznog instituta za procjenu rizika (Bundesinstitut für Risikobewertung, BfR) od 24.9.2012., str. 4.

8

(9)  Vidjeti mišljenje SCCS-a u bilješci 3., str. 33.

9

(10)  Vidjeti bilješku 8.

10

---

ODLUKE

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 306/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 306/26

---

ODLUKA VIJEĆA (ZVSP) 2015/2118

od 23. studenoga 2015.

o produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za južni Kavkaz i krizu u Gruziji

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 33. i članak 31. stavak 2.,

uzimajući u obzir prijedlog Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

budući da:

| (1) | Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/438/ZVSP (1) o imenovanju g. Herberta SALBERA posebnim predstavnikom Europske unije (PPEU) za južni Kavkaz i krizu u Gruziji. Mandat PPEU-a istječe 31. listopada 2015. |
| --- | --- |

(1)

Vijeće je 8. srpnja 2014. donijelo Odluku 2014/438/ZVSP (1) o imenovanju g. Herberta SALBERA posebnim predstavnikom Europske unije (PPEU) za južni Kavkaz i krizu u Gruziji. Mandat PPEU-a istječe 31. listopada 2015.

| (2) | Mandat PPEU-a trebalo bi produljiti za daljnje razdoblje od 16 mjeseci. |
| --- | --- |

(2)

Mandat PPEU-a trebalo bi produljiti za daljnje razdoblje od 16 mjeseci.

| (3) | PPEU će provoditi svoj mandat u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla otežati ostvarivanje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora, |
| --- | --- |

(3)

PPEU će provoditi svoj mandat u kontekstu situacije koja se može pogoršati i koja bi mogla otežati ostvarivanje ciljeva vanjskog djelovanja Unije kako su određeni u članku 21. Ugovora,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Posebni predstavnik Europske unije

Mandat g. Herberta SALBERA kao posebnog predstavnika EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji produljuje se do 28. veljače 2017. Vijeće može donijeti odluku o ranijem završetku mandata PPEU-a na temelju procjene Političkog i sigurnosnog odbora (PSO) i prijedloga Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (VP).

Članak 2.

Ciljevi politike

Mandat PPEU-a temelji se na ciljevima politike Unije za južni Kavkaz, uključujući ciljeve postavljene u zaključcima izvanrednog sastanka Europskog vijeća održanog u Bruxellesu 1. rujna 2008. i zaključcima Vijeća od 15. rujna 2008., kao i onima od 27. veljače 2012. Ti ciljevi uključuju:

| (a) | u skladu s postojećim mehanizmima, uključujući Organizaciju za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i njezinu skupinu iz Minska, spriječiti sukobe u regiji, doprinijeti mirnom rješavanju sukoba u regiji, uključujući krizu u Gruziji i sukob na području Nagorno-Karabah, promicanjem povratka izbjeglica i interno raseljenih osoba i drugim odgovarajućim sredstvima, te podupirati provedbu takvog rješenja u skladu s načelima međunarodnog prava; |
| --- | --- |

(a)

u skladu s postojećim mehanizmima, uključujući Organizaciju za europsku sigurnost i suradnju (OESS) i njezinu skupinu iz Minska, spriječiti sukobe u regiji, doprinijeti mirnom rješavanju sukoba u regiji, uključujući krizu u Gruziji i sukob na području Nagorno-Karabah, promicanjem povratka izbjeglica i interno raseljenih osoba i drugim odgovarajućim sredstvima, te podupirati provedbu takvog rješenja u skladu s načelima međunarodnog prava;

| (b) | pokrenuti konstruktivnu suradnju s glavnim zainteresiranim sudionicima u pogledu regije; |
| --- | --- |

(b)

pokrenuti konstruktivnu suradnju s glavnim zainteresiranim sudionicima u pogledu regije;

| (c) | poticati i davati podršku daljnjoj suradnji između Armenije, Azerbajdžana i Gruzije, te, prema potrebi, njihovih susjednih zemalja; |
| --- | --- |

(c)

poticati i davati podršku daljnjoj suradnji između Armenije, Azerbajdžana i Gruzije, te, prema potrebi, njihovih susjednih zemalja;

| (d) | povećati djelotvornosti i vidljivosti Unije u regiji. |
| --- | --- |

(d)

povećati djelotvornosti i vidljivosti Unije u regiji.

Članak 3.

Mandat

Da bi postigao ciljeve politike, PPEU ima sljedeći mandat:

| (a) | razvijati kontakte s vladama, parlamentima, drugim ključnim političkim sudionicima, pravosuđem i civilnim društvom u regiji; |
| --- | --- |

(a)

razvijati kontakte s vladama, parlamentima, drugim ključnim političkim sudionicima, pravosuđem i civilnim društvom u regiji;

| (b) | poticati zemlje u regiji na suradnju u regionalnim temama od zajedničkog interesa kao što su zajedničke sigurnosne prijetnje, borba protiv terorizma, nezakonita trgovina i organizirani kriminal; |
| --- | --- |

(b)

poticati zemlje u regiji na suradnju u regionalnim temama od zajedničkog interesa kao što su zajedničke sigurnosne prijetnje, borba protiv terorizma, nezakonita trgovina i organizirani kriminal;

| (c) | doprinositi mirnom rješavanju sukoba u skladu s načelima međunarodnog prava i olakšati provedbu takvog rješavanja u bliskoj koordinaciji s Ujedinjenim narodima, OESS-om i njegovom skupinom iz Minska; |
| --- | --- |

(c)

doprinositi mirnom rješavanju sukoba u skladu s načelima međunarodnog prava i olakšati provedbu takvog rješavanja u bliskoj koordinaciji s Ujedinjenim narodima, OESS-om i njegovom skupinom iz Minska;

| (d) | u odnosu na krizu u Gruziji:






  i. | pomoći u pripremi za međunarodne razgovore koji se održavaju na temelju točke 6. plana rješenja od 12. kolovoza 2008. („Međunarodna rasprava u Ženevi”) i njegovih provedbenih mjera od 8. rujna 2008., uključujući o aranžmanima za sigurnost i stabilnost u regiji, pitanju izbjeglica i interno raseljenih osoba, na temelju međunarodno priznatih načela i bilo kojem drugom predmetu, sporazumom između stranaka; |
| --- | --- | --- |

(d)

u odnosu na krizu u Gruziji:

i.

pomoći u pripremi za međunarodne razgovore koji se održavaju na temelju točke 6. plana rješenja od 12. kolovoza 2008. („Međunarodna rasprava u Ženevi”) i njegovih provedbenih mjera od 8. rujna 2008., uključujući o aranžmanima za sigurnost i stabilnost u regiji, pitanju izbjeglica i interno raseljenih osoba, na temelju međunarodno priznatih načela i bilo kojem drugom predmetu, sporazumom između stranaka;

| ii. | pomoći u utvrđivanju stajališta Unije i predstavljati je, na razini PPEU-a, u razgovorima iz podtočke i.; i |
| --- | --- |

ii.

pomoći u utvrđivanju stajališta Unije i predstavljati je, na razini PPEU-a, u razgovorima iz podtočke i.; i

| iii. | olakšati provedbu plana rješenja od 12. kolovoza 2008. i njegovih provedbenih mjera od 8. rujna 2008.; |
| --- | --- |

iii.

olakšati provedbu plana rješenja od 12. kolovoza 2008. i njegovih provedbenih mjera od 8. rujna 2008.;

| (e) | olakšati razvoj i provedbu mjera za izgradnju povjerenja u koordinaciji sa stručnim znanjem država članica kada je dostupno te primjereno; |
| --- | --- |

(e)

olakšati razvoj i provedbu mjera za izgradnju povjerenja u koordinaciji sa stručnim znanjem država članica kada je dostupno te primjereno;

| (f) | prema potrebi, pomoći u pripremi doprinosa Unije za provedbu mogućeg rješenja sukoba; |
| --- | --- |

(f)

prema potrebi, pomoći u pripremi doprinosa Unije za provedbu mogućeg rješenja sukoba;

| (g) | intenzivirati dijalog u pogledu regije između Unije i glavnih zainteresiranih sudionika; |
| --- | --- |

(g)

intenzivirati dijalog u pogledu regije između Unije i glavnih zainteresiranih sudionika;

| (h) | pomoći Uniji u daljnjem razvijanju sveobuhvatne politike prema južnom Kavkazu; |
| --- | --- |

(h)

pomoći Uniji u daljnjem razvijanju sveobuhvatne politike prema južnom Kavkazu;

| (i) | u okviru aktivnosti navedenih u ovom članku, doprinositi provedbi politike ljudskih prava Unije i smjernica Unije o ljudskim pravima, posebice u pogledu djece i žena na područjima pogođenima sukobima, osobito praćenjem i bavljenjem razvojem događaja u tom pogledu. |
| --- | --- |

(i)

u okviru aktivnosti navedenih u ovom članku, doprinositi provedbi politike ljudskih prava Unije i smjernica Unije o ljudskim pravima, posebice u pogledu djece i žena na područjima pogođenima sukobima, osobito praćenjem i bavljenjem razvojem događaja u tom pogledu.

Članak 4.

Provedba mandata

1.   PPEU je odgovoran za provedbu mandata, djelujući pod nadzorom VP-a.

2.   PSO održava povlaštenu povezanost s PPEU-om i glavna je točka PPEU-a za kontakt s Vijećem. PSO pruža PPEU-u strateško vodstvo i političko usmjerenje u okviru mandata, ne dovodeći u pitanje ovlasti VP-a.

3.   PPEU radi u bliskoj koordinaciji s Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD) i njezinim relevantnim odjelima.

Članak 5.

Financiranje

1.   Financijski referentni iznos namijenjen pokrivanju rashoda povezanih s mandatom PPEU-a tijekom razdoblja od 1. studenoga 2015. do 28. veljače 2017. iznosi 2 800 000 EUR.

2.   Rashodima se upravlja u skladu s postupcima i pravilima koji se primjenjuju na opći proračun Unije.

3.   Upravljanje rashodima podliježe ugovoru između PPEU-a i Komisije. PPEU za sve rashode odgovara Komisiji.

Članak 6.

Ustrojavanje i sastav tima

1.   PPEU je, u granicama mandata PPEU-a i odgovarajućih raspoloživih financijskih sredstava, odgovoran za ustrojavanje tima. Tim raspolaže stručnim znanjem o specifičnim pitanjima politika, u skladu s potrebama mandata. PPEU o sastavu svojeg tima odmah obavješćuje Vijeće i Komisiju.

2.   Države članice, institucije Unije i ESVD mogu predložiti upućivanje osoblja PPEU-u. Plaće tako upućenog osoblja pokriva država članica, dotična institucija Unije odnosno ESVD. Stručnjaci koje su države članice uputile u institucije Unije ili ESVD također mogu biti raspoređeni PPEU-u. Međunarodno ugovorno osoblje mora imati državljanstvo države članice.

3.   Cjelokupno upućeno osoblje ostaje pod administrativnom nadležnošću države članice koja ga upućuje, institucije Unije koja ga upućuje ili ESVD-a te obavlja svoje dužnosti i djeluje u interesu mandata PPEU-a.

4.   Osoblje PPEU-e smješta se zajedno s relevantnim odjelima ESVD-a ili delegacijama Unije kako bi se doprinijelo usklađenosti i dosljednosti njihovih aktivnosti.

Članak 7.

Povlastice i imuniteti PPEU-a i osoblja PPEU-a

Povlastice, imuniteti i ostala jamstva potrebna za dovršetak i neometano funkcioniranje misije PPEU-a i članova osoblja PPEU-a prema potrebi se usuglašavaju sa zemljama domaćinima. Države članice i ESVD u tu svrhu osiguravaju svu potrebnu potporu.

Članak 8.

Sigurnost klasificiranih podataka EU-a

PPEU i članovi tima PPEU-a poštuju sigurnosna načela i minimalne standarde utvrđene Odlukom Vijeća 2013/488/EU (2).

Članak 9.

Pristup podacima i logistička potpora

1.   Države članice, Komisija i Glavno tajništvo Vijeća osiguravaju PPEU-u pristup svim relevantnim podacima.

2.   Delegacije Unije u regiji i/ili države članice prema potrebi pružaju logističku potporu u regiji.

Članak 10.

Sigurnost

U skladu s politikom Unije o sigurnosti osoblja koje je razmješteno izvan Unije u operativnom svojstvu na temelju glave V. Ugovora, PPEU, u skladu s mandatom PPEU-a i sigurnosnom situacijom na području za koje je odgovoran, poduzima sve opravdane praktične mjere za sigurnost cjelokupnog osoblja za koje je PPEU izravno nadležan, posebno tako da:

| (a) | uspostavlja poseban sigurnosni plan na temelju uputa ESVD-a, koji uključuje posebne mjere za fizičku zaštitu, organizacijsku sigurnost i sigurnost postupaka, kojim se uređuje upravljanje sigurnim kretanjem osoblja prema području za koje je odgovoran i unutar njega, kao i upravljanje situacijama u kojima je ugrožena sigurnost te uključujući krizni plan i plan za evakuaciju; |
| --- | --- |

(a)

uspostavlja poseban sigurnosni plan na temelju uputa ESVD-a, koji uključuje posebne mjere za fizičku zaštitu, organizacijsku sigurnost i sigurnost postupaka, kojim se uređuje upravljanje sigurnim kretanjem osoblja prema području za koje je odgovoran i unutar njega, kao i upravljanje situacijama u kojima je ugrožena sigurnost te uključujući krizni plan i plan za evakuaciju;

| (b) | osigurava da je cjelokupno osoblje koje je razmješteno izvan Unije pokriveno osiguranjem od visokog rizika, u skladu s uvjetima na području za koje je odgovoran; |
| --- | --- |

(b)

osigurava da je cjelokupno osoblje koje je razmješteno izvan Unije pokriveno osiguranjem od visokog rizika, u skladu s uvjetima na području za koje je odgovoran;

| (c) | osigurava da svi članovi tima PPEU-a koji trebaju biti razmješteni izvan Unije, uključujući lokalno ugovorno osoblje, prođu odgovarajuće sigurnosno osposobljavanje prije ili nakon dolaska na područje za koje je odgovoran, na temelju stupnjeva rizika koje je za to područje odredio ESVD; |
| --- | --- |

(c)

osigurava da svi članovi tima PPEU-a koji trebaju biti razmješteni izvan Unije, uključujući lokalno ugovorno osoblje, prođu odgovarajuće sigurnosno osposobljavanje prije ili nakon dolaska na područje za koje je odgovoran, na temelju stupnjeva rizika koje je za to područje odredio ESVD;

| (d) | osigurava provedbu svih dogovorenih preporuka koje su pripremljene na temelju redovitih sigurnosnih procjena te za Vijeće, VP-a i Komisiju priprema pisana izvješća o provedbi tih preporuka i o ostalim sigurnosnim pitanjima u okviru izvješća o napretku i izvješća o provedbi mandata. |
| --- | --- |

(d)

osigurava provedbu svih dogovorenih preporuka koje su pripremljene na temelju redovitih sigurnosnih procjena te za Vijeće, VP-a i Komisiju priprema pisana izvješća o provedbi tih preporuka i o ostalim sigurnosnim pitanjima u okviru izvješća o napretku i izvješća o provedbi mandata.

Članak 11.

Izvješćivanje

PPEU redovito priprema usmena i pisana izvješća za VP-a i PSO. PPEU također prema potrebi izvješćuje radne skupine Vijeća. Redovna izvješća šalju se putem mreže COREU. PPEU može pripremati izvješća za Vijeće za vanjske poslove. U skladu s člankom 36. Ugovora, PPEU smije sudjelovati u informiranju Europskog parlamenta.

Članak 12.

Koordinacija

1.   PPEU doprinosi jedinstvu, dosljednosti i djelotvornosti djelovanja Unije i pomaže osigurati da se svi instrumenti Unije i aktivnosti država članica dosljedno koriste kako bi se postigli ciljevi politike Unije. Aktivnosti PPEU-a koordinirane su s aktivnostima Komisije. PPEU priprema redovite informativne sastanke za misije država članica i za delegacije Unije.

2.   Na terenu se održava bliska veza sa šefovima delegacija Unije i šefovima misija država članica, koji ulažu sve napore kako bi pomogli PPEU-a u provedbi mandata. PPEU u bliskoj suradnji sa šefom delegacije Unije u Gruziji pruža lokalne političke smjernice šefu promatračke misije Europske unije u Gruziji (EUMM Georgia). PPEU i zapovjednik civilne operacije za misiju EUMM Georgia međusobno se savjetuju prema potrebi. PPEU također surađuje s drugim međunarodnim i regionalnim sudionicima na terenu.

Članak 13.

Pomoć u vezi s potraživanjima

PPEU i osoblje PPEU-a pružaju pomoć u pribavljanju elemenata za odgovor na bilo koje zahtjeve i obveze koji proizlaze iz mandata prethodnih PPEU-ova za južni Kavkaz i krizu u Gruziji te osiguravaju administrativnu pomoć i pristup relevantnim spisima u tu svrhu.

Članak 14.

Preispitivanje

Provedba ove Odluke i njezina usklađenost s ostalim doprinosima Unije u regiji redovito se preispituju. PPEU podnosi VP-u, Vijeću i Komisiji izvješće o napretku do kraja lipnja 2016., a do kraja studenoga 2016. iscrpno izvješće o provedbi mandata.

Članak 15.

Stupanje na snagu

Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.

Primjenjuje se od 1. studenoga 2015.

Sastavljeno u Bruxellesu 23. studenoga 2015.

Za Vijeće

Predsjednik

C. MEISCH

---

(1)  Odluka Vijeća 2014/438/ZVSP od 8. srpnja 2014. o izmjeni i produljenju mandata posebnog predstavnika Europske unije za južni Kavkaz i krizu u Gruziji (SL L 200, 9.7.2014., str. 11.).

1

(2)  Odluka Vijeća 2013/488/EU od 23. rujna 2013. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 274, 15.10.2013., str. 1.).

2

---

| 24.11.2015 | HR | Službeni list Europske unije | L 306/31 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

HR

Službeni list Europske unije

L 306/31

---

PROVEDBENA ODLUKA KOMISIJE (EU) 2015/2119

оd 20. studenoga 2015.

o utvrđivanju zaključaka o najboljim raspoloživim tehnikama (NRT-i), na temelju Direktive 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća, za proizvodnju ploča na osnovi drva

(priopćeno pod brojem dokumenta C(2015) 8062)

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Direktivu 2010/75/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 24. studenoga 2010. o industrijskim emisijama (integrirano sprečavanje i kontrola onečišćenja) (1), a posebno njezin članak 13. stavak 5.,

budući da:

| (1) | Komisija je Odlukom od 16. svibnja 2011. o osnivanju foruma za razmjenu podataka u skladu s člankom 13. Direktive 2010/75/EU o industrijskim emisijama (2) osnovala forum sastavljen od predstavnika država članica, predmetnih industrija i nevladinih organizacija koje promiču zaštitu okoliša. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je Odlukom od 16. svibnja 2011. o osnivanju foruma za razmjenu podataka u skladu s člankom 13. Direktive 2010/75/EU o industrijskim emisijama (2) osnovala forum sastavljen od predstavnika država članica, predmetnih industrija i nevladinih organizacija koje promiču zaštitu okoliša.

| (2) | U skladu s člankom 13. stavkom 4. Direktive 2010/75/EU, Komisija je 24. rujna 2014. dobila mišljenje tog foruma o predloženom sadržaju referentnog dokumenta o NRT-ima za proizvodnju ploča na osnovi drva i stavila ga na uvid javnosti. |
| --- | --- |

(2)

U skladu s člankom 13. stavkom 4. Direktive 2010/75/EU, Komisija je 24. rujna 2014. dobila mišljenje tog foruma o predloženom sadržaju referentnog dokumenta o NRT-ima za proizvodnju ploča na osnovi drva i stavila ga na uvid javnosti.

| (3) | Zaključci o NRT-ima utvrđeni u Prilogu ovoj Odluci ključni su element tog referentnog dokumenta o NRT-ima i njima se utvrđuju zaključci o najboljim raspoloživim tehnikama, njihov opis, podaci za procjenu njihove primjenjivosti, razine emisija povezane s najboljim raspoloživim tehnikama, povezano praćenje, povezane razine potrošnje i, prema potrebi, odgovarajuće mjere za sanaciju lokacije. |
| --- | --- |

(3)

Zaključci o NRT-ima utvrđeni u Prilogu ovoj Odluci ključni su element tog referentnog dokumenta o NRT-ima i njima se utvrđuju zaključci o najboljim raspoloživim tehnikama, njihov opis, podaci za procjenu njihove primjenjivosti, razine emisija povezane s najboljim raspoloživim tehnikama, povezano praćenje, povezane razine potrošnje i, prema potrebi, odgovarajuće mjere za sanaciju lokacije.

| (4) | Zaključci o NRT-ima referentni su za utvrđivanje uvjeta dozvola za postrojenja obuhvaćenih poglavljem II. Direktive 2010/75/EU te bi nadležna tijela trebala utvrditi granične vrijednosti emisija kojima se osigurava da, u normalnim radnim uvjetima, emisije ne prelaze razine emisije povezane s najboljim raspoloživim tehnikama, kako je utvrđeno u zaključcima o NRT-ima. |
| --- | --- |

(4)

Zaključci o NRT-ima referentni su za utvrđivanje uvjeta dozvola za postrojenja obuhvaćenih poglavljem II. Direktive 2010/75/EU te bi nadležna tijela trebala utvrditi granične vrijednosti emisija kojima se osigurava da, u normalnim radnim uvjetima, emisije ne prelaze razine emisije povezane s najboljim raspoloživim tehnikama, kako je utvrđeno u zaključcima o NRT-ima.

| (5) | Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 75. stavkom 1. Direktive 2010/75/EU, |
| --- | --- |

(5)

Mjere predviđene ovom Odlukom u skladu su s mišljenjem Odbora osnovanog člankom 75. stavkom 1. Direktive 2010/75/EU,

DONIJELA JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Doneseni su zaključci o NRT-ima za proizvodnju ploča na osnovi drva, kako je utvrđeno u Prilogu.

Članak 2.

Ova je Odluka upućena državama članicama.

Sastavljeno u Bruxellesu 20. studenoga 2015.

Za Komisiju

Karmenu VELLA

Član Komisije

---

(1)  SL L 334, 17.12.2010., str. 17.

1

(2)  SL C 146, 17.5.2011., str. 3.

2

---

PRILOG

ZAKLJUČCI O NRT-IMA ZA PROIZVODNJU PLOČA NA OSNOVI DRVA

| PODRUČJE PRIMJENE | 32 |
| --- | --- |

| OPĆA RAZMATRANJA | 33 |
| --- | --- |

| DEFINICIJE I POKRATE | 34 |
| --- | --- |

| 1.1. | OPĆI ZAKLJUČCI O NRT-IMA | 36 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Sustav upravljanja okolišem | 36 |
| --- | --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Dobro održavanje | 37 |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Buka | 38 |
| --- | --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | Emisije u tlo i podzemne vode | 38 |
| --- | --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Upravljanje energijom i energetska učinkovitost | 39 |
| --- | --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Neugodni mirisi | 40 |
| --- | --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Gospodarenje otpadom i ostacima | 40 |
| --- | --- | --- |

1.1.7.

| 1.1.8. | Praćenje | 41 |
| --- | --- | --- |

1.1.8.

| 1.2. | EMISIJE U ZRAK | 43 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.2.1. | Usmjerene emisije | 43 |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

| 1.2.2. | Raspršene emisije | 47 |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

| 1.3. | EMISIJE U VODU | 48 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | OPIS TEHNIKA | 49 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.4.1. | Emisije u zrak | 49 |
| --- | --- | --- |

1.4.1.

| 1.4.2. | Emisije u vodu | 51 |
| --- | --- | --- |

1.4.2.

PODRUČJE PRIMJENE

Navedeni se zaključci o NRT-ima odnose na aktivnosti iz točke 6.1. podtočke (c) Priloga I. Direktivi 2010/75/EU, odnosno na:

| — | industrijska postrojenja za proizvodnju jedne ili više sljedećih ploča na osnovi drva: ploče s usmjerenim vlaknima (OSB ploče), ploče od iverice ili ploče vlaknatice uz dnevni proizvodni kapacitet veći od 600 m3. |
| --- | --- |

—

industrijska postrojenja za proizvodnju jedne ili više sljedećih ploča na osnovi drva: ploče s usmjerenim vlaknima (OSB ploče), ploče od iverice ili ploče vlaknatice uz dnevni proizvodni kapacitet veći od 600 m3.

Ovim je zaključcima o NRT-ima posebno obuhvaćeno sljedeće:

| — | proizvodnja ploča na osnovi drva, |
| --- | --- |

—

proizvodnja ploča na osnovi drva,

| — | uređaji za loženje u krugu postrojenja (uključujući motore) u kojima nastaju vrući plinovi za izravno grijane sušionice, |
| --- | --- |

—

uređaji za loženje u krugu postrojenja (uključujući motore) u kojima nastaju vrući plinovi za izravno grijane sušionice,

| — | proizvodnja smolom impregniranog papira. |
| --- | --- |

—

proizvodnja smolom impregniranog papira.

Ovi se zaključci o NRT-ima ne odnose na sljedeće aktivnosti i postupke:

| — | uređaje za loženje u krugu postrojenja (uključujući motore) u kojima ne nastaju vrući plinovi za izravno grijane sušionice, |
| --- | --- |

—

uređaje za loženje u krugu postrojenja (uključujući motore) u kojima ne nastaju vrući plinovi za izravno grijane sušionice,

| — | laminiranje, lakiranje ili bojanje neobrađenih ploča. |
| --- | --- |

—

laminiranje, lakiranje ili bojanje neobrađenih ploča.

Slijede ostali referentni dokumenti koji se odnose na aktivnosti obuhvaćene ovim zaključcima o NRT-ima:

| Referentni dokument | Predmet |
| --- | --- |
| Praćenje emisija u zrak i vodu iz postrojenja na temelju Direktive o industrijskim emisijama (ROM) | praćenje emisija u zrak i vodu |
| Veliki uređaji za loženje (LCP) | tehnike loženja |
| Spaljivanje otpada (WI) | spaljivanje otpada |
| Energetska učinkovitost (ENE) | energetska učinkovitost |
| Obrada otpada (WT) | obrada otpada |
| Emisije iz procesa skladištenja (EFS) | skladištenje materijala i rukovanje njima |
| Ekonomičnost i učinci prijenosa između medija (ECM) | ekonomičnost i učinci tehnika prijenosa između medija |
| Bazna organska kemijska industrija (LVOC) | proizvodnja melamina, ureaformaldehidnih smola i metilendifenil diizocianata |

Referentni dokument

Predmet

Praćenje emisija u zrak i vodu iz postrojenja na temelju Direktive o industrijskim emisijama (ROM)

praćenje emisija u zrak i vodu

Veliki uređaji za loženje (LCP)

tehnike loženja

Spaljivanje otpada (WI)

spaljivanje otpada

Energetska učinkovitost (ENE)

energetska učinkovitost

Obrada otpada (WT)

obrada otpada

Emisije iz procesa skladištenja (EFS)

skladištenje materijala i rukovanje njima

Ekonomičnost i učinci prijenosa između medija (ECM)

ekonomičnost i učinci tehnika prijenosa između medija

Bazna organska kemijska industrija (LVOC)

proizvodnja melamina, ureaformaldehidnih smola i metilendifenil diizocianata

OPĆA RAZMATRANJA

NAJBOLJE RASPOLOŽIVE TEHNIKE

Tehnike koje su navedene i opisane u ovim zaključcima o NRT-ima nisu obvezujuće ni iscrpne. Mogu se primjenjivati i druge tehnike kojima se osigurava barem jednakovrijedna razina zaštite okoliša.

Ako nije drugačije navedeno, zaključci o NRT-ima općenito su primjenjivi.

RAZINE EMISIJA POVEZANE S NRT-IMA ZA EMISIJE U ZRAK

Ako nije drugačije navedeno, razine emisija povezane s NRT-ima za emisije u zrak navedene u zaključcima o NRT-ima odnose se na koncentracije izražene kao masa emitirane tvari po volumenu otpadnog plina u standardnim uvjetima (273,15 K, 101,3 kPa) na osnovi suhe mase, izražene u jedinici mg/Nm3.

Referentne razine kisika su sljedeće:

| Izvor emisija | Referentne razine kisika |
| --- | --- |
| samostalne izravno grijane sušionice ploča od iverice ili OSB ploča ili u kombinaciji s prešom | 18 % volumnog udjela kisika |
| svi ostali izvori | nema ispravka za kisik |

Izvor emisija

Referentne razine kisika

samostalne izravno grijane sušionice ploča od iverice ili OSB ploča ili u kombinaciji s prešom

18 % volumnog udjela kisika

svi ostali izvori

nema ispravka za kisik

Formula za izračun koncentracije emisija pri referentnoj razini kisika:

Formula

| pri čemu je: | ER (mg/Nm3) | : | koncentracija emisija pri referentnoj razini kisika; |
| --- | --- | --- | --- |
| OR (vol-%) | : | referentna razina kisika; |
| EM (mg/Nm3) | : | izmjerena koncentracija emisija; |
| OM (vol-%) | : | izmjerena razina kisika. |

pri čemu je:

ER (mg/Nm3)

:

koncentracija emisija pri referentnoj razini kisika;

OR (vol-%)

:

referentna razina kisika;

EM (mg/Nm3)

:

izmjerena koncentracija emisija;

OM (vol-%)

:

izmjerena razina kisika.

Razine emisija povezane s NRT-ima za emisije u zrak odnose se na prosjek u razdoblju uzorkovanja, što znači sljedeće:

srednja vrijednost triju uzastopnih mjerenja od kojih je svako trajalo najmanje 30 minuta (1)

RAZINE EMISIJA POVEZANE S NRT-IMA ZA EMISIJE U VODU

Razine emisija povezane s NRT-ima za emisije u vodu navedene u ovim zaključcima o NRT-ima odnose se na vrijednosti koncentracija (masa emitiranih tvari po volumenu vode) izražene u mg/l.

Te razine emisija povezane s NRT-ima odnose se na prosjek uzoraka uzetih tijekom jedne godine, tj. prosjek prilagođen prema protoku koji je prosjek svih 24-satnih kompozitnih uzoraka uzetih razmjerno protoku tijekom jedne godine s najmanjom učestalošću utvrđenom za odgovarajući parametar te u normalnim uvjetima rada.

Formula za izračun prosjeka prilagođenog prema protoku koji je prosjek svih 24-satnih kompozitnih uzoraka uzetih razmjerno protoku je:

Formula

| pri čemu je: | cw | = | prosječna koncentracija parametra prilagođena prema protoku; |
| --- | --- | --- | --- |
| n | = | broj mjerenja; |
| ci | = | prosječna koncentracija parametra tijekom vremenskog razdoblja i; |
| qi | = | prosječni protok tijekom vremenskog razdoblja i. |

pri čemu je:

cw

=

prosječna koncentracija parametra prilagođena prema protoku;

n

=

broj mjerenja;

ci

=

prosječna koncentracija parametra tijekom vremenskog razdoblja i;

qi

=

prosječni protok tijekom vremenskog razdoblja i.

Može se primijeniti uzorkovanje razmjerno vremenu uz uvjet da je moguće dokazati dovoljnu stabilnost protoka.

Sve razine emisija povezane s NRT-ima za emisije u vodu primjenjuju se po izlasku emisija iz postrojenja.

DEFINICIJE I POKRATE

Za potrebe ovih zaključaka o NRT-ima primjenjuju se sljedeće definicije:

| Pojam | Definicija |
| --- | --- |
| KPK | kemijska potrošnja kisika; količina kisika potrebna za potpunu oksidaciju organske tvari do ugljikova dioksida (obično u odnosu na analizu s oksidacijom dikromatom) |
| kontinuirano mjerenje | kontinuirano utvrđivanje mjerene veličine upotrebom trajno ugrađenog „automatskog mjernog sustava” (AMS) ili „sustava za kontinuirano praćenje emisija” (CEM) |
| kontinuirana preša | preša za ploče koja istiskuje kontinuirani tepih |
| raspršene emisije | neusmjerene emisije koje se ne ispuštaju iz posebnih emisijskih točaka kao što su dimnjaci |
| izravno grijana sušionica | sušionica u kojoj su vrući plinovi iz uređaja za loženje ili bilo kojeg drugog izvora u izravnom kontaktu s česticama, nitima ili vlaknima koji se suše; sušenje se postiže konvekcijom |
| prašina | ukupne čestice |
| postojeći pogon | pogon koji nije novi pogon |
| vlakno | lignocelulozne sastavnice drva ili drugog biljnog materijala dobivene mehaničkim ili termomehaničkim razvlaknjivanjem pomoću uređaja za rafiniranje; vlakna se upotrebljavaju kao početni materijal u proizvodnji ploča vlaknatica |
| ploča vlaknatica | kako je definirana u EN 316, tj. „pločasti materijal nazivne debljine 1,5 mm ili veće, proizveden od lignoceluloznih vlakana primjenom topline i/ili tlaka”; ploče vlaknatice uključuju ploče dobivene mokrim postupkom (lesonit, ploče srednje gustoće i ploče male gustoće) i vlaknatice dobivene suhim postupkom (medijapan – MDF) |
| tvrdo drvo | skupina vrsta drveta, uključujući topolu, bukvu, brezu i eukaliptus; izraz „tvrdo drvo” upotrebljava se kao suprotnost izrazu „meko drvo” |
| neizravno grijana sušionica | sušionica u kojoj se sušenje postiže isključivo isijavanjem ili provođenjem topline |
| formiranje tepiha | postupak slaganja čestica, niti ili vlakana radi dobivanja tepiha koji se usmjerava prema preši |
| preša s više otvora | preša za ploče koja istiskuje jednu ili više pojedinačno oblikovanih ploča |
| novi pogon | pogon prvi put dopušten na lokaciji postrojenja nakon objave ovih zaključaka o NRT-ima ili potpuna zamjena pogona nakon objave ovih zaključaka o NRT-ima |
| NOX | zbroj dušikova oksida (NO) i dušikova dioksida (NO2) izražen kao NO2 |
| OSB | ploča s usmjerenim vlaknima kako je definirana u EN 300, tj. „višeslojna ploča izrađena uglavnom od drvenih niti povezanih vezivom. Niti u vanjskom sloju poravnane su i paralelne u odnosu na duljinu ili širinu ploče. Niti u unutarnjem sloju ili slojevima mogu biti nasumično usmjerene ili poravnane, uglavnom pod pravim kutom u odnosu na niti u vanjskim slojevima”. |
| ploča iverica | ploča iverica kako je definirana u EN 309, tj. „pločasti materijal proizveden pod tlakom i toplinom od čestica drva (ljuskice, iverje, strugotine, piljevina i sl.) i/ili drugog lignoceluloznog materijala u obliku čestica (pozder lana, pozder konoplje, otpaci šećerne trske i slično) uz dodatak ljepila” |
| PCDD/F | poliklorirani dibenzodioksini i dibenzofurani |
| periodično mjerenje | mjerenje u određenim vremenskim intervalima primjenom ručnih ili automatskih referentnih metoda |
| tehnološka voda | otpadna voda nastala u postupcima i aktivnostima u proizvodnom postrojenju, isključujući oborinske vode |
| oporabljeno drvo | materijal koji se prvenstveno sastoji od drva; oporabljeno drvo može se sastojati od „regeneriranog drva” i „drvenih ostataka”; „regenerirano drvo” je materijal koji se prvenstveno sastoji od drva dobivenog izravno iz rabljenoga recikliranog drva |
| rafiniranje | pretvaranje drvnog iverja u vlakna upotrebom uređaja za rafiniranje |
| oblovina | trupac |
| meko drvo | drvo četinjača, uključujući bor i smreku; izraz „meko drvo” upotrebljava se kao suprotnost izrazu „tvrdo drvo” |
| oborinske vode | voda nastala otjecanjem i odvodnjom oborina, prikupljena iz vanjskih stovarišta trupaca, uključujući vanjska područja obrade |
| UST | ukupne suspendirane krute tvari (u otpadnoj vodi); masena koncentracija svih suspendiranih krutih tvari mjerena filtracijom kroz filtre od staklenih vlakana i gravimetrijom |
| UHOS | ukupni hlapljivi organski spojevi, izraženi kao C (u zraku) |
| početna i naknadna prerada drva | svako aktivno rukovanje i manipuliranje drvnim česticama, iverjem, nitima ili vlaknima te prešanim pločama te njihovo skladištenje i prijevoz; početna prerada uključuje svaku obradu drva od trenutka kad drvna sirovina izađe iz skladišnog prostora; naknadna prerada uključuje svaki postupak od izlaska ploče iz preše do upućivanja sirove ploče ili proizvoda u obliku ploče s dodanom vrijednosti prema skladištu; početna i naknadna prerada drva ne uključuju postupak sušenja ili prešanja ploča |

Pojam

Definicija

KPK

kemijska potrošnja kisika; količina kisika potrebna za potpunu oksidaciju organske tvari do ugljikova dioksida (obično u odnosu na analizu s oksidacijom dikromatom)

kontinuirano mjerenje

kontinuirano utvrđivanje mjerene veličine upotrebom trajno ugrađenog „automatskog mjernog sustava” (AMS) ili „sustava za kontinuirano praćenje emisija” (CEM)

kontinuirana preša

preša za ploče koja istiskuje kontinuirani tepih

raspršene emisije

neusmjerene emisije koje se ne ispuštaju iz posebnih emisijskih točaka kao što su dimnjaci

izravno grijana sušionica

sušionica u kojoj su vrući plinovi iz uređaja za loženje ili bilo kojeg drugog izvora u izravnom kontaktu s česticama, nitima ili vlaknima koji se suše; sušenje se postiže konvekcijom

prašina

ukupne čestice

postojeći pogon

pogon koji nije novi pogon

vlakno

lignocelulozne sastavnice drva ili drugog biljnog materijala dobivene mehaničkim ili termomehaničkim razvlaknjivanjem pomoću uređaja za rafiniranje; vlakna se upotrebljavaju kao početni materijal u proizvodnji ploča vlaknatica

ploča vlaknatica

kako je definirana u EN 316, tj. „pločasti materijal nazivne debljine 1,5 mm ili veće, proizveden od lignoceluloznih vlakana primjenom topline i/ili tlaka”; ploče vlaknatice uključuju ploče dobivene mokrim postupkom (lesonit, ploče srednje gustoće i ploče male gustoće) i vlaknatice dobivene suhim postupkom (medijapan – MDF)

tvrdo drvo

skupina vrsta drveta, uključujući topolu, bukvu, brezu i eukaliptus; izraz „tvrdo drvo” upotrebljava se kao suprotnost izrazu „meko drvo”

neizravno grijana sušionica

sušionica u kojoj se sušenje postiže isključivo isijavanjem ili provođenjem topline

formiranje tepiha

postupak slaganja čestica, niti ili vlakana radi dobivanja tepiha koji se usmjerava prema preši

preša s više otvora

preša za ploče koja istiskuje jednu ili više pojedinačno oblikovanih ploča

novi pogon

pogon prvi put dopušten na lokaciji postrojenja nakon objave ovih zaključaka o NRT-ima ili potpuna zamjena pogona nakon objave ovih zaključaka o NRT-ima

NOX

zbroj dušikova oksida (NO) i dušikova dioksida (NO2) izražen kao NO2

OSB

ploča s usmjerenim vlaknima kako je definirana u EN 300, tj. „višeslojna ploča izrađena uglavnom od drvenih niti povezanih vezivom. Niti u vanjskom sloju poravnane su i paralelne u odnosu na duljinu ili širinu ploče. Niti u unutarnjem sloju ili slojevima mogu biti nasumično usmjerene ili poravnane, uglavnom pod pravim kutom u odnosu na niti u vanjskim slojevima”.

ploča iverica

ploča iverica kako je definirana u EN 309, tj. „pločasti materijal proizveden pod tlakom i toplinom od čestica drva (ljuskice, iverje, strugotine, piljevina i sl.) i/ili drugog lignoceluloznog materijala u obliku čestica (pozder lana, pozder konoplje, otpaci šećerne trske i slično) uz dodatak ljepila”

PCDD/F

poliklorirani dibenzodioksini i dibenzofurani

periodično mjerenje

mjerenje u određenim vremenskim intervalima primjenom ručnih ili automatskih referentnih metoda

tehnološka voda

otpadna voda nastala u postupcima i aktivnostima u proizvodnom postrojenju, isključujući oborinske vode

oporabljeno drvo

materijal koji se prvenstveno sastoji od drva; oporabljeno drvo može se sastojati od „regeneriranog drva” i „drvenih ostataka”; „regenerirano drvo” je materijal koji se prvenstveno sastoji od drva dobivenog izravno iz rabljenoga recikliranog drva

rafiniranje

pretvaranje drvnog iverja u vlakna upotrebom uređaja za rafiniranje

oblovina

trupac

meko drvo

drvo četinjača, uključujući bor i smreku; izraz „meko drvo” upotrebljava se kao suprotnost izrazu „tvrdo drvo”

oborinske vode

voda nastala otjecanjem i odvodnjom oborina, prikupljena iz vanjskih stovarišta trupaca, uključujući vanjska područja obrade

UST

ukupne suspendirane krute tvari (u otpadnoj vodi); masena koncentracija svih suspendiranih krutih tvari mjerena filtracijom kroz filtre od staklenih vlakana i gravimetrijom

UHOS

ukupni hlapljivi organski spojevi, izraženi kao C (u zraku)

početna i naknadna prerada drva

svako aktivno rukovanje i manipuliranje drvnim česticama, iverjem, nitima ili vlaknima te prešanim pločama te njihovo skladištenje i prijevoz; početna prerada uključuje svaku obradu drva od trenutka kad drvna sirovina izađe iz skladišnog prostora; naknadna prerada uključuje svaki postupak od izlaska ploče iz preše do upućivanja sirove ploče ili proizvoda u obliku ploče s dodanom vrijednosti prema skladištu; početna i naknadna prerada drva ne uključuju postupak sušenja ili prešanja ploča

1.1.   OPĆI ZAKLJUČCI O NRT-IMA

1.1.1.   Sustav upravljanja okolišem

| NRT 1. | Kako bi se poboljšala ukupna okolišna učinkovitost, NRT je uvođenje i upotreba sustava upravljanja okolišem (EMS) koji uključuje sve sljedeće značajke:






  I. | zalaganje uprave, uključujući višu upravu; |
| --- | --- | --- |

NRT 1.

I.

zalaganje uprave, uključujući višu upravu;

| II. | definiranje politike zaštite okoliša na razini uprave kojom bi se postrojenje stalno unapređivalo; |
| --- | --- |

II.

definiranje politike zaštite okoliša na razini uprave kojom bi se postrojenje stalno unapređivalo;

| III. | planiranje i određivanje potrebnih postupaka i ciljeva povezanih s financijskim planiranjem i ulaganjem; |
| --- | --- |

III.

planiranje i određivanje potrebnih postupaka i ciljeva povezanih s financijskim planiranjem i ulaganjem;

| IV. | provedbu postupaka pri čemu posebno treba obratiti pozornost na:






  (a) | strukturu i nadležnost; |
| --- | --- | --- |

IV.

provedbu postupaka pri čemu posebno treba obratiti pozornost na:

(a)

strukturu i nadležnost;

| (b) | zapošljavanje, osposobljavanje, osvješćivanje i stručne sposobnosti; |
| --- | --- |

(b)

zapošljavanje, osposobljavanje, osvješćivanje i stručne sposobnosti;

| (c) | komunikaciju; |
| --- | --- |

(c)

komunikaciju;

| (d) | uključenost zaposlenika; |
| --- | --- |

(d)

uključenost zaposlenika;

| (e) | dokumentaciju; |
| --- | --- |

(e)

dokumentaciju;

| (f) | učinkoviti nadzor postupaka; |
| --- | --- |

(f)

učinkoviti nadzor postupaka;

| (g) | programe održavanja; |
| --- | --- |

(g)

programe održavanja;

| (h) | pripravnost za hitne situacije i odgovarajuće reakcije; |
| --- | --- |

(h)

pripravnost za hitne situacije i odgovarajuće reakcije;

| (i) | osiguravanje usklađenosti sa zakonodavstvom o okolišu; |
| --- | --- |

(i)

osiguravanje usklađenosti sa zakonodavstvom o okolišu;

| V. | provjeru učinka i poduzimanje korektivnih mjera, posebno vodeći računa o:






  (a) | praćenju i mjerenju (vidjeti i Referentno izvješće o praćenju); |
| --- | --- | --- |

V.

provjeru učinka i poduzimanje korektivnih mjera, posebno vodeći računa o:

(a)

praćenju i mjerenju (vidjeti i Referentno izvješće o praćenju);

| (b) | korektivnim i preventivnim mjerama; |
| --- | --- |

(b)

korektivnim i preventivnim mjerama;

| (c) | vođenju evidencije; |
| --- | --- |

(c)

vođenju evidencije;

| (d) | neovisnoj (ako je izvedivo) unutarnjoj i vanjskoj reviziji kako bi se utvrdilo je li EMS usklađen s planiranim mjerama te provodi li se i održava na ispravan način; |
| --- | --- |

(d)

neovisnoj (ako je izvedivo) unutarnjoj i vanjskoj reviziji kako bi se utvrdilo je li EMS usklađen s planiranim mjerama te provodi li se i održava na ispravan način;

| VI. | reviziju EMS-a i njegove trajne primjerenosti, prikladnosti i učinkovitosti koju provodi viša uprava; |
| --- | --- |

VI.

reviziju EMS-a i njegove trajne primjerenosti, prikladnosti i učinkovitosti koju provodi viša uprava;

| VII. | praćenje razvoja čišćih tehnologija; |
| --- | --- |

VII.

praćenje razvoja čišćih tehnologija;

| VIII. | razmatranje utjecaja potencijalnog stavljanja postrojenja izvan pogona na okoliš u fazi projektiranja novog pogona te tijekom radnog vijeka pogona; |
| --- | --- |

VIII.

razmatranje utjecaja potencijalnog stavljanja postrojenja izvan pogona na okoliš u fazi projektiranja novog pogona te tijekom radnog vijeka pogona;

| IX. | redovitu usporedbu s drugim postignućima unutar sektora. |
| --- | --- |

IX.

redovitu usporedbu s drugim postignućima unutar sektora.

U pojedinim slučajevima, sastavni dio EMS-a su:

| X. | plan gospodarenja otpadom (vidjeti NRT 11.); |
| --- | --- |

X.

plan gospodarenja otpadom (vidjeti NRT 11.);

| XI. | plan nadzora kvalitete za oporabljeno drvo koje se upotrebljava kao sirovina za ploče i kao gorivo (vidjeti NRT 2.b); |
| --- | --- |

XI.

plan nadzora kvalitete za oporabljeno drvo koje se upotrebljava kao sirovina za ploče i kao gorivo (vidjeti NRT 2.b);

| XII. | plan upravljanja bukom (vidjeti NRT 4.); |
| --- | --- |

XII.

plan upravljanja bukom (vidjeti NRT 4.);

| XIII. | plan upravljanja neugodnim mirisima (vidjeti NRT 9.); |
| --- | --- |

XIII.

plan upravljanja neugodnim mirisima (vidjeti NRT 9.);

| XIV. | plan upravljanja prašinom (vidjeti NRT 23.). |
| --- | --- |

XIV.

plan upravljanja prašinom (vidjeti NRT 23.).

Primjenjivost

Opseg djelovanja (npr. razina pojedinosti) i priroda EMS-a (npr. standardizirani ili nestandardizirani) uglavnom će biti povezani s prirodom, opsegom i složenošću postrojenja te rasponom njegovih mogućih utjecaja na okoliš.

1.1.2.   Dobro održavanje

| NRT 2. | Kako bi se smanjio utjecaj proizvodnog procesa na okoliš, NRT je primjena načela dobrog održavanja upotrebom svih tehnika navedenih u nastavku: | Opis |
| --- | --- | --- |
| a | pažljiv odabir i nadzor kemikalija i aditiva |
| b | primjena programa za nadzor kvalitete oporabljenog drva koje se upotrebljava kao sirovina i/ili gorivo (2), osobito radi nadziranja onečišćujućih tvari kao što su As, Pb, Cd, Cr, Cu, Hg, Zn, klor, fluor i policiklički aromatski ugljikovodici |
| c | oprezno rukovanje sirovinama i otpadom te njihovo skladištenje |
| d | redovito održavanje i čišćenje opreme, prometnih pravaca i prostora za skladištenje sirovina |
| e | mogućnosti preispitivanja za ponovnu upotrebu tehnološke vode i upotrebu sekundarnih izvora vode |

NRT 2.

Opis

a

pažljiv odabir i nadzor kemikalija i aditiva

b

primjena programa za nadzor kvalitete oporabljenog drva koje se upotrebljava kao sirovina i/ili gorivo (2), osobito radi nadziranja onečišćujućih tvari kao što su As, Pb, Cd, Cr, Cu, Hg, Zn, klor, fluor i policiklički aromatski ugljikovodici

c

oprezno rukovanje sirovinama i otpadom te njihovo skladištenje

d

redovito održavanje i čišćenje opreme, prometnih pravaca i prostora za skladištenje sirovina

e

mogućnosti preispitivanja za ponovnu upotrebu tehnološke vode i upotrebu sekundarnih izvora vode

| NRT 3. | Kako bi se smanjile emisije u zrak, NRT je upravljanje sustavima za obradu otpadnog plina visoke dostupnosti i optimalnoga kapaciteta u normalnim uvjetima rada. |
| --- | --- |

NRT 3.

Opis

Posebni postupci mogu se definirati za uvjete koji nisu normalni uvjeti rada, osobito:

| i. | za vrijeme uključivanja i isključivanja; |
| --- | --- |

i.

za vrijeme uključivanja i isključivanja;

| ii. | u ostalim posebnim uvjetima koji bi mogli utjecati na pravilno funkcioniranje sustava (npr. redovite i izvanredne operacije održavanja i čišćenja uređaja za loženje i/ili sustava za obradu otpadnog plina). |
| --- | --- |

ii.

u ostalim posebnim uvjetima koji bi mogli utjecati na pravilno funkcioniranje sustava (npr. redovite i izvanredne operacije održavanja i čišćenja uređaja za loženje i/ili sustava za obradu otpadnog plina).

1.1.3.   Buka

| NRT 4. | Kako bi se spriječile ili, ako to nije izvedivo, smanjile buka i vibracije, NRT je primjena jedne od ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku: | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- |
| Tehnike za prevenciju buke i vibracija |
| a | strateško planiranje tlocrta pogona radi smještanja najbučnijih operacija, npr. tako da okolne zgrade djeluju kao izolacija | općenito je primjenjivo na nove pogone; primjenjivost na postojeće pogone može biti ograničena zbog tlocrta postrojenja |
| b | primjena programa za smanjivanje buke koji uključuje mapiranje izvora buke, određivanje receptora izvan lokacije postrojenja, izradu modela širenja buke te procjenu najisplativijih mjera i njihovu primjenu | općenito primjenjivo |
| c | provođenje redovitih mjerenja buke uz praćenje razina buke izvan granica postrojenja |
| Tehnike za smanjenje buke i vibracija iz točkastih izvora |
| d | smještanje bučne opreme u kućišta ili njezino oblaganje i smještanje u zvučno izolirane zgrade | općenito primjenjivo |
| e | odvajanje pojedinačne opreme radi sprečavanja i ograničavanja širenja vibracija i odjeka |
| f | izolacija točkastog izvora upotrebom prigušivača, ublaživača i amortizera na izvorima buke, npr. ventilatorima, zvučnim otvorima, prigušnicima te zvučno ograđivanje filtara |
| g | držanje vrata zatvorenima kad nisu u upotrebi; smanjivanje visine pada pri istovaru oblovine |
| Tehnike za smanjenje buke i vibracija na lokaciji postrojenja |
| h | smanjenje buke prometa ograničavanjem brzine u unutarnjem prometu te za kamione koji ulaze u krug postrojenja | općenito primjenjivo |
| i | ograničavanje aktivnosti na otvorenom tijekom noći |
| j | redovno održavanje sve opreme |
| k | upotreba zidova za zaštitu od buke, prirodnih prepreka ili nasipa radi blokiranja buke |

NRT 4.

Opis

Primjenjivost

Tehnike za prevenciju buke i vibracija

a

strateško planiranje tlocrta pogona radi smještanja najbučnijih operacija, npr. tako da okolne zgrade djeluju kao izolacija

općenito je primjenjivo na nove pogone; primjenjivost na postojeće pogone može biti ograničena zbog tlocrta postrojenja

b

primjena programa za smanjivanje buke koji uključuje mapiranje izvora buke, određivanje receptora izvan lokacije postrojenja, izradu modela širenja buke te procjenu najisplativijih mjera i njihovu primjenu

općenito primjenjivo

c

provođenje redovitih mjerenja buke uz praćenje razina buke izvan granica postrojenja

Tehnike za smanjenje buke i vibracija iz točkastih izvora

d

smještanje bučne opreme u kućišta ili njezino oblaganje i smještanje u zvučno izolirane zgrade

općenito primjenjivo

e

odvajanje pojedinačne opreme radi sprečavanja i ograničavanja širenja vibracija i odjeka

f

izolacija točkastog izvora upotrebom prigušivača, ublaživača i amortizera na izvorima buke, npr. ventilatorima, zvučnim otvorima, prigušnicima te zvučno ograđivanje filtara

g

držanje vrata zatvorenima kad nisu u upotrebi; smanjivanje visine pada pri istovaru oblovine

Tehnike za smanjenje buke i vibracija na lokaciji postrojenja

h

smanjenje buke prometa ograničavanjem brzine u unutarnjem prometu te za kamione koji ulaze u krug postrojenja

općenito primjenjivo

i

ograničavanje aktivnosti na otvorenom tijekom noći

j

redovno održavanje sve opreme

k

upotreba zidova za zaštitu od buke, prirodnih prepreka ili nasipa radi blokiranja buke

1.1.4.   Emisije u tlo i podzemne vode

| NRT 5. | Radi sprečavanja emisija u tlo i podzemne vode, NRT je primjena tehnika navedenih u nastavku:






  I. | utovar i istovar smola i ostalih pomoćnih materijala isključivo na za to namijenjenom prostoru na kojem postoji zaštita od otjecanja tekućina koje su iscurile; |
| --- | --- | --- |

NRT 5.

I.

utovar i istovar smola i ostalih pomoćnih materijala isključivo na za to namijenjenom prostoru na kojem postoji zaštita od otjecanja tekućina koje su iscurile;

| II. | prikupljanje sveg materijala prije zbrinjavanja i njegovo pohranjivanje na za to namijenjenom prostoru na kojem postoji zaštita od otjecanja tekućina koje su iscurile; |
| --- | --- |

II.

prikupljanje sveg materijala prije zbrinjavanja i njegovo pohranjivanje na za to namijenjenom prostoru na kojem postoji zaštita od otjecanja tekućina koje su iscurile;

| III. | opremanje svih crpnih zdenaca ili drugih objekata za privremeno skladištenje iz kojih može doći do izlijevanja alarmima koji se aktiviraju pri visokima razinama tekućine; |
| --- | --- |

III.

opremanje svih crpnih zdenaca ili drugih objekata za privremeno skladištenje iz kojih može doći do izlijevanja alarmima koji se aktiviraju pri visokima razinama tekućine;

| IV. | utvrđivanje i provedba programa za ispitivanje te pregled spremnika i cjevovoda sa smolom, aditivima i mješavinama na bazi smole; |
| --- | --- |

IV.

utvrđivanje i provedba programa za ispitivanje te pregled spremnika i cjevovoda sa smolom, aditivima i mješavinama na bazi smole;

| V. | provjera mogućeg curenja na prirubnicama i ventilima na cijevima koje se upotrebljavaju za prijevoz materijala koji nisu voda ili drvo; vođenje dnevnika tih provjera; |
| --- | --- |

V.

provjera mogućeg curenja na prirubnicama i ventilima na cijevima koje se upotrebljavaju za prijevoz materijala koji nisu voda ili drvo; vođenje dnevnika tih provjera;

| VI. | osiguravanje sustava za zadržavanje radi prikupljanja svih istjecanja iz prirubnica i ventila na cijevima koje se upotrebljavaju za prijevoz materijala koji nisu voda ili drvo, osim ako je izvedba prirubnica i ventila tehnički nepropusna; |
| --- | --- |

VI.

osiguravanje sustava za zadržavanje radi prikupljanja svih istjecanja iz prirubnica i ventila na cijevima koje se upotrebljavaju za prijevoz materijala koji nisu voda ili drvo, osim ako je izvedba prirubnica i ventila tehnički nepropusna;

| VII. | osiguravanje dovoljne zalihe plutajućih brana i primjerenog upijajućeg materijala; |
| --- | --- |

VII.

osiguravanje dovoljne zalihe plutajućih brana i primjerenog upijajućeg materijala;

| VIII. | izbjegavanje podzemnih cijevi za prijevoz tvari koje nisu voda ili drvo; |
| --- | --- |

VIII.

izbjegavanje podzemnih cijevi za prijevoz tvari koje nisu voda ili drvo;

| IX. | prikupljanje i sigurno zbrinjavanje sve vode nastale gašenjem vatre; |
| --- | --- |

IX.

prikupljanje i sigurno zbrinjavanje sve vode nastale gašenjem vatre;

| X. | izgradnja vodonepropusnoga dna na rezervoarima za oborinske vode iz vanjskih prostora za skladištenje drva. |
| --- | --- |

X.

izgradnja vodonepropusnoga dna na rezervoarima za oborinske vode iz vanjskih prostora za skladištenje drva.

1.1.5.   Upravljanje energijom i energetska učinkovitost

| NRT 6. | Kako bi se smanjila potrošnja energije, NRT je donošenje plana za upravljanje energijom koji uključuje sve tehnike navedene u nastavku:






  I. | korištenje sustavom u cilju praćenja potrošnje i troškova energije; |
| --- | --- | --- |

NRT 6.

I.

korištenje sustavom u cilju praćenja potrošnje i troškova energije;

| II. | provođenje revizije energetske učinkovitosti važnih aktivnosti; |
| --- | --- |

II.

provođenje revizije energetske učinkovitosti važnih aktivnosti;

| III. | primjena sustavnog pristupa radi stalnog obnavljanja opreme kako bi se povećala energetska učinkovitost; |
| --- | --- |

III.

primjena sustavnog pristupa radi stalnog obnavljanja opreme kako bi se povećala energetska učinkovitost;

| IV. | unapređivanje nadzora potrošnje energije; |
| --- | --- |

IV.

unapređivanje nadzora potrošnje energije;

| V. | provođenje internog osposobljavanja operatera za upravljanje energijom. |
| --- | --- |

V.

provođenje internog osposobljavanja operatera za upravljanje energijom.

| NRT 7. | Kako bi se povećala energetska učinkovitost, NRT je optimizacija rada uređaja za loženje praćenjem i nadzorom ključnih parametara izgaranja (npr. O2, CO, NOx) te primjenom jedne od ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- |
| a | isušivanje drvnog mulja prije njegove upotrebe kao goriva | općenito primjenjivo |
| b | oporaba toplinske energije iz vrućih otpadnih plinova u sustavima za smanjenje emisija mokrim postupkom upotrebom izmjenjivača topline | primjenjivo na pogone sa sustavom za smanjenje emisija mokrim postupkom te kad je moguća upotreba oporabljene energije |
| c | preusmjeravanje vrućih otpadnih plinova iz različitih procesa na uređaj za loženje ili predgrijavanje vrućih plinova za sušionicu | primjenjivost može biti ograničena za neizravno grijane sušionice, sušionice vlakana ili ako konfiguracija uređaja za loženje ne dopušta kontrolirani dotok zraka |

NRT 7.

Tehnika

Primjenjivost

a

isušivanje drvnog mulja prije njegove upotrebe kao goriva

općenito primjenjivo

b

oporaba toplinske energije iz vrućih otpadnih plinova u sustavima za smanjenje emisija mokrim postupkom upotrebom izmjenjivača topline

primjenjivo na pogone sa sustavom za smanjenje emisija mokrim postupkom te kad je moguća upotreba oporabljene energije

c

preusmjeravanje vrućih otpadnih plinova iz različitih procesa na uređaj za loženje ili predgrijavanje vrućih plinova za sušionicu

primjenjivost može biti ograničena za neizravno grijane sušionice, sušionice vlakana ili ako konfiguracija uređaja za loženje ne dopušta kontrolirani dotok zraka

| NRT 8. | Kako bi se energija učinkovito upotrijebila u pripremi mokrih vlakana za proizvodnju ploča vlaknatica, NRT je primjena jedne od ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Opis | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | čišćenje i omekšavanje iverja | mehaničko čišćenje i pranje sirovog iverja | primjenjivo je na nove pogone za pročišćivanje i opsežnu modernizaciju |
| b | isparavanje u vakuumu | oporaba tople vode za proizvodnju pare | primjenjivo je na nove pogone za pročišćivanje i opsežnu modernizaciju |
| c | oporaba toplinske energije iz pare tijekom pročišćivanja | izmjenjivači topline za proizvodnju tople vode za proizvodnju pare i pranje iverja | primjenjivo je na nove pogone za pročišćivanje i opsežnu modernizaciju |

NRT 8.

Tehnika

Opis

Primjenjivost

a

čišćenje i omekšavanje iverja

mehaničko čišćenje i pranje sirovog iverja

primjenjivo je na nove pogone za pročišćivanje i opsežnu modernizaciju

b

isparavanje u vakuumu

oporaba tople vode za proizvodnju pare

primjenjivo je na nove pogone za pročišćivanje i opsežnu modernizaciju

c

oporaba toplinske energije iz pare tijekom pročišćivanja

izmjenjivači topline za proizvodnju tople vode za proizvodnju pare i pranje iverja

primjenjivo je na nove pogone za pročišćivanje i opsežnu modernizaciju

1.1.6.   Neugodni mirisi

| NRT 9. | Kako bi se spriječili ili, ako to nije izvedivo, smanjili neugodni mirisi iz postrojenja, NRT je utvrđivanje, provedba i redovita revizija plana za upravljanje neugodnim mirisima u okviru sustava upravljanja okolišem (vidjeti NRT 1.) koji uključuje sve elemente navedene u nastavku:






  I. | protokol s mjerama i vremenskim okvirom; |
| --- | --- | --- |

NRT 9.

I.

protokol s mjerama i vremenskim okvirom;

| II. | protokol za praćenje neugodnih mirisa; |
| --- | --- |

II.

protokol za praćenje neugodnih mirisa;

| III. | protokol za odgovor na utvrđene incidente s neugodnim mirisima; |
| --- | --- |

III.

protokol za odgovor na utvrđene incidente s neugodnim mirisima;

| IV. | program za sprečavanje i smanjivanje neugodnih mirisa oblikovan u cilju utvrđivanja izvora, mjerenja/procjene izloženosti neugodnim mirisima, ocjenjivanja doprinosa izvora te provedbe mjera prevencije i/ili smanjenja. |
| --- | --- |

IV.

program za sprečavanje i smanjivanje neugodnih mirisa oblikovan u cilju utvrđivanja izvora, mjerenja/procjene izloženosti neugodnim mirisima, ocjenjivanja doprinosa izvora te provedbe mjera prevencije i/ili smanjenja.

Primjenjivost

Primjenjivost je ograničena na slučajeve u kojima se nastanak neugodnih mirisa u stambenim naseljima ili drugim osjetljivim područjima (npr. rekreacijska područja) može očekivati i/ili je zabilježen.

| NRT 10. | Kako bi se spriječili ili smanjili neugodni mirisi, NRT je obrada otpadnog plina iz sušionice i preše u skladu s NRT 17. i 19. |
| --- | --- |

NRT 10.

1.1.7.   Gospodarenje otpadom i ostacima

| NRT 11. | Kako bi se spriječilo slanje otpada na odlagalište ili, ako to nije izvedivo, smanjila količina takvog otpada, NRT je donošenje i provedba plana gospodarenja otpadom u okviru sustava upravljanja okolišem (vidjeti NRT 1.) kako bi se, prema redoslijedu važnosti, osiguralo sprečavanje nastanka otpada, otpad pripremio za ponovnu upotrebu, reciklirao ili oporabio na drugi način. |
| --- | --- |

NRT 11.

| NRT 12. | Kako bi se smanjila količina krutog otpada koja se šalje na odlagalište, NRT je primjena jedne od ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- |
| a | ponovna upotreba interno prikupljenih drvnih ostataka, kao što su obresci i odbačene ploče, kao sirovina | primjenjivost na odbačene proizvode od ploča vlaknatica može biti ograničena |
| b | upotreba interno prikupljenih drvnih ostataka, kao što su fine drvne čestice i prašina prikupljene u sustavu otprašivanja te drvni mulj nastao filtracijom otpadne vode, kao goriva (u primjereno opremljenim uređajima za loženje na lokaciji) ili kao sirovine | upotreba drvnog mulja kao goriva može biti ograničena ako je potrošnja energije potrebna za sušenje veća od koristi za okoliš |
| c | upotreba prstenastih sustava prikupljanja s jednom centralnom jedinicom za filtraciju radi optimizacije prikupljanja ostataka, npr. vrećasti filtar, ciklofiltar ili cikloni visoke učinkovitosti | općenito je primjenjivo na nove pogone; primjenjivost može biti ograničena zbog tlocrta postojećeg pogona |

NRT 12.

Tehnika

Primjenjivost

a

ponovna upotreba interno prikupljenih drvnih ostataka, kao što su obresci i odbačene ploče, kao sirovina

primjenjivost na odbačene proizvode od ploča vlaknatica može biti ograničena

b

upotreba interno prikupljenih drvnih ostataka, kao što su fine drvne čestice i prašina prikupljene u sustavu otprašivanja te drvni mulj nastao filtracijom otpadne vode, kao goriva (u primjereno opremljenim uređajima za loženje na lokaciji) ili kao sirovine

upotreba drvnog mulja kao goriva može biti ograničena ako je potrošnja energije potrebna za sušenje veća od koristi za okoliš

c

upotreba prstenastih sustava prikupljanja s jednom centralnom jedinicom za filtraciju radi optimizacije prikupljanja ostataka, npr. vrećasti filtar, ciklofiltar ili cikloni visoke učinkovitosti

općenito je primjenjivo na nove pogone; primjenjivost može biti ograničena zbog tlocrta postojećeg pogona

| NRT 13. | Kako bi se osiguralo sigurno upravljanje i ponovna upotreba pepela s rešetki ložišta i taloga iz loženja biomasom, NRT je primjena svih tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- |
| a | stalna revizija mogućnosti ponovne upotrebe pepela s rešetki ložišta i taloga na lokaciji i izvan nje | općenito primjenjivo |
| b | učinkovit postupak izgaranja kojim se smanjuje udio preostalog ugljika | općenito primjenjivo |
| c | sigurno rukovanje pepelom s rešetki ložišta i talogom te njihov prijevoz u zatvorenim prijenosnicima i spremnicima, ili njihovo ovlaživanje | ovlaživanje je nužno samo ako se pepeo s rešetki ložišta i talog vlaže iz sigurnosnih razloga |
| d | sigurno pohranjivanje pepela s rešetki ložišta i taloga u za to namijenjeni vodonepropusni prostor s prikupljanjem procjednih voda | općenito primjenjivo |

NRT 13.

Tehnika

Primjenjivost

a

stalna revizija mogućnosti ponovne upotrebe pepela s rešetki ložišta i taloga na lokaciji i izvan nje

općenito primjenjivo

b

učinkovit postupak izgaranja kojim se smanjuje udio preostalog ugljika

općenito primjenjivo

c

sigurno rukovanje pepelom s rešetki ložišta i talogom te njihov prijevoz u zatvorenim prijenosnicima i spremnicima, ili njihovo ovlaživanje

ovlaživanje je nužno samo ako se pepeo s rešetki ložišta i talog vlaže iz sigurnosnih razloga

d

sigurno pohranjivanje pepela s rešetki ložišta i taloga u za to namijenjeni vodonepropusni prostor s prikupljanjem procjednih voda

općenito primjenjivo

1.1.8.   Praćenje

| NRT 14. | NRT je pratiti emisije u zrak i vodu te pratiti dimne plinove nastale u postupcima u skladu s normama EN uz najmanje niže navedenu učestalost. Ako norme EN nisu dostupne, NRT je primjena normi ISO, nacionalnih ili drugih međunarodnih normi kojima se osigurava dobivanje podataka jednakovrijedne znanstvene kvalitete.

  Praćenje emisija u zrak iz sušionice te mješavine tretiranih emisija iz sušionice i preše









  Parametar | Norma/norme | Minimalna učestalost praćenja | Praćenje povezano s |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| prašina | EN 13284-1 | periodično mjerenje najmanje jednom svakih šest mjeseci | NRT 17. |
| UHOS (3) | EN 12619 | NRT 17. |
| formaldehid | ne postoji norma EN (8) | NRT 17. |
| NOX | EN 14792 | NRT 18. |
| HCl (6) | EN 1911 | — |
| HF (6) | ISO 15713 | — |
| SO2
   (4) | EN 14791 | periodično mjerenje najmanje jednom godišnje | — |
| metali (5)
   (6) | EN 13211 (za Hg), EN 14385 (za ostale metale) | — |
| PCDD/F (6) | EN 1948 dijelovi 1, 2 i 3 | — |
| NH3
   (7) | ne postoji norma EN | — |

NRT 14.

Praćenje emisija u zrak iz sušionice te mješavine tretiranih emisija iz sušionice i preše

Parametar

Norma/norme

Minimalna učestalost praćenja

Praćenje povezano s

prašina

EN 13284-1

periodično mjerenje najmanje jednom svakih šest mjeseci

NRT 17.

UHOS (3)

EN 12619

NRT 17.

formaldehid

ne postoji norma EN (8)

NRT 17.

NOX

EN 14792

NRT 18.

HCl (6)

EN 1911

—

HF (6)

ISO 15713

—

SO2
   (4)

EN 14791

periodično mjerenje najmanje jednom godišnje

—

metali (5)
   (6)

EN 13211 (za Hg), EN 14385 (za ostale metale)

—

PCDD/F (6)

EN 1948 dijelovi 1, 2 i 3

—

NH3
   (7)

ne postoji norma EN

—

| Praćenje emisija iz preše u zrak |
| --- |
| Parametar | Norma/norme | Minimalna učestalost praćenja | Praćenje povezano s |
| prašina | EN 13284-1 | periodično mjerenje najmanje jednom svakih šest mjeseci | NRT 19. |
| UHOS | EN 12619 | NRT 19. |
| formaldehid | ne postoji norma EN (10) | NRT 19. |
| Praćenje emisija u zrak iz sušionica za impregnaciju papira |
| Parametar | Norma/norme | Minimalna učestalost praćenja | Praćenje povezano s |
| UHOS (9) | EN 12619 | periodično mjerenje najmanje jednom godišnje | NRT 21. |
| formaldehid | ne postoji norma EN (10) | NRT 21. |

Praćenje emisija iz preše u zrak

Parametar

Norma/norme

Minimalna učestalost praćenja

Praćenje povezano s

prašina

EN 13284-1

periodično mjerenje najmanje jednom svakih šest mjeseci

NRT 19.

UHOS

EN 12619

NRT 19.

formaldehid

ne postoji norma EN (10)

NRT 19.

Praćenje emisija u zrak iz sušionica za impregnaciju papira

Parametar

Norma/norme

Minimalna učestalost praćenja

Praćenje povezano s

UHOS (9)

EN 12619

periodično mjerenje najmanje jednom godišnje

NRT 21.

formaldehid

ne postoji norma EN (10)

NRT 21.

Praćenje usmjerenih emisija u zrak iz početne i naknadne prerade

| Parametar | Norma/norme | Minimalna učestalost praćenja | Praćenje povezano s |
| --- | --- | --- | --- |
| prašina | EN 13284-1 (11) | periodično mjerenje najmanje jednom godišnje (11) | NRT 20. |

Parametar

Norma/norme

Minimalna učestalost praćenja

Praćenje povezano s

prašina

EN 13284-1 (11)

periodično mjerenje najmanje jednom godišnje (11)

NRT 20.

Praćenje dimnih plinova nastalih postupkom izgaranja koji se kasnije upotrebljavaju u izravno grijanim sušionicama
   (12)

| Parametar | Norma/norme | Minimalna učestalost praćenja | Praćenje povezano s |
| --- | --- | --- | --- |
| NOX | periodično: EN 14792
  kontinuirano: EN 15267-1 do 3 i EN 14181 | periodično mjerenje najmanje jednom godišnje ili kontinuirano mjerenje | NRT 7. |
| CO | periodično: EN 15058
  kontinuirano: EN 15267-1 do 3 i EN 14181 | NRT 7. |

Parametar

Norma/norme

Minimalna učestalost praćenja

Praćenje povezano s

NOX

periodično: EN 14792

kontinuirano: EN 15267-1 do 3 i EN 14181

periodično mjerenje najmanje jednom godišnje ili kontinuirano mjerenje

NRT 7.

CO

periodično: EN 15058

kontinuirano: EN 15267-1 do 3 i EN 14181

NRT 7.

Praćenje emisija u vodu iz proizvodnje drvnih vlakana

| Parametar | Norma/norme | Minimalna učestalost praćenja | Praćenje povezano s |
| --- | --- | --- | --- |
| UST | EN 872 | periodično mjerenje najmanje jednom tjedno | NRT 27. |
| KPK (13) | ne postoji norma EN | NRT 27. |
| TOC (ukupni organski ugljik izražen kao C) | EN 1484 | — |
| metali (14), ako je primjenjivo (npr. pri upotrebi oporabljenog drva) | dostupne su razne norme EN | periodično mjerenje najmanje jednom svakih šest mjeseci | — |

Parametar

Norma/norme

Minimalna učestalost praćenja

Praćenje povezano s

UST

EN 872

periodično mjerenje najmanje jednom tjedno

NRT 27.

KPK (13)

ne postoji norma EN

NRT 27.

TOC (ukupni organski ugljik izražen kao C)

EN 1484

—

metali (14), ako je primjenjivo (npr. pri upotrebi oporabljenog drva)

dostupne su razne norme EN

periodično mjerenje najmanje jednom svakih šest mjeseci

—

Praćenje emisija u vodu iz oborinskih voda

| Parametar | Norma/norme | Minimalna učestalost praćenja | Praćenje povezano s |
| --- | --- | --- | --- |
| UST | EN 872 | periodično mjerenje najmanje jednom svaka tri mjeseca (15) | NRT 25. |

Parametar

Norma/norme

Minimalna učestalost praćenja

Praćenje povezano s

UST

EN 872

periodično mjerenje najmanje jednom svaka tri mjeseca (15)

NRT 25.

| NRT 15. | Kako bi se osigurala stabilnost i učinkovitost tehnika koje se upotrebljavaju za sprečavanje i smanjenje emisija, NRT je praćenje odgovarajućih zamjenskih parametara. |
| --- | --- |

NRT 15.

Opis

Praćeni zamjenski parametri mogu uključivati: protok otpadnog plina; temperaturu otpadnog plina; izgled emisija; protok vode i temperaturu vode za ispirače plina; pad napona za elektrostatske taložnike; brzinu ventilatora i pad tlaka na vrećastim filtrima. Odabir zamjenskih parametara ovisi o tehnikama provedenima za sprečavanje i smanjenje emisija.

| NRT 16. | NRT je praćenje ključnih parametara postupka relevantnih za emisije u vodu iz postupka proizvodnje, uključujući protok, pH i temperaturu otpadne vode. |
| --- | --- |

NRT 16.

1.2.   EMISIJE U ZRAK

1.2.1.   Usmjerene emisije

| NRT 17. | Kako bi se spriječile ili smanjile emisije u zrak iz sušionice, NRT je postizanje uravnoteženog funkcioniranja postupka sušenja, upravljanje njime te primjena jedne od ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Glavne onečišćujuće tvari koje su smanjene | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | otprašivanje dovoda vrućeg plina u izravno grijanu sušionicu u kombinaciji s jednom od ili kombinacijom tehnika navedenih u nastavku | prašina | primjenjivost može biti ograničena, npr. u slučajevima postojećih manjih plamenika za spaljivanje drvne prašine |
| b | vrećasti filtar (16) | prašina | primjenjivo samo na neizravno grijane sušionice; zbog sigurnosti, potreban je poseban oprez pri upotrebi isključivo oporabljenog drva |
| c | ciklon (16) | prašina | općenito primjenjivo |
| d | sušionica i uređaj za loženje UTWS s izmjenjivačem topline te toplinska obrada otpadnog plina ispuštenog iz sušionice (16) | prašina, hlapljivi organski spojevi | nije primjenjivo na sušionice vlakana;
  primjenjivost može biti ograničena za postojeće uređaje za loženje koji nisu primjereni za naknadno izgaranje dijela toka otpadnog plina iz sušionice |
| e | mokri elektrostatski taložnik (16) | prašina, hlapljivi organski spojevi | općenito primjenjivo |
| F | mokri ispirač plina (16) | prašina, hlapljivi organski spojevi | općenito primjenjivo |
| G | bioispirač plina (16) | prašina, hlapljivi organski spojevi | primjenjivost može biti ograničena zbog visokih koncentracija prašine i visokih temperatura otpadnog plina iz sušionice |
| H | kemijska razgradnja ili hvatanje formaldehida kemikalijama u kombinaciji sa sustavom za mokro ispiranje plina | formaldehid | općenito primjenjivo u sustavima za smanjenje emisija mokrim postupkom |

NRT 17.

Tehnika

Glavne onečišćujuće tvari koje su smanjene

Primjenjivost

a

otprašivanje dovoda vrućeg plina u izravno grijanu sušionicu u kombinaciji s jednom od ili kombinacijom tehnika navedenih u nastavku

prašina

primjenjivost može biti ograničena, npr. u slučajevima postojećih manjih plamenika za spaljivanje drvne prašine

b

vrećasti filtar (16)

prašina

primjenjivo samo na neizravno grijane sušionice; zbog sigurnosti, potreban je poseban oprez pri upotrebi isključivo oporabljenog drva

c

ciklon (16)

prašina

općenito primjenjivo

d

sušionica i uređaj za loženje UTWS s izmjenjivačem topline te toplinska obrada otpadnog plina ispuštenog iz sušionice (16)

prašina, hlapljivi organski spojevi

nije primjenjivo na sušionice vlakana;

primjenjivost može biti ograničena za postojeće uređaje za loženje koji nisu primjereni za naknadno izgaranje dijela toka otpadnog plina iz sušionice

e

mokri elektrostatski taložnik (16)

prašina, hlapljivi organski spojevi

općenito primjenjivo

F

mokri ispirač plina (16)

prašina, hlapljivi organski spojevi

općenito primjenjivo

G

bioispirač plina (16)

prašina, hlapljivi organski spojevi

primjenjivost može biti ograničena zbog visokih koncentracija prašine i visokih temperatura otpadnog plina iz sušionice

H

kemijska razgradnja ili hvatanje formaldehida kemikalijama u kombinaciji sa sustavom za mokro ispiranje plina

formaldehid

općenito primjenjivo u sustavima za smanjenje emisija mokrim postupkom

Tablica 1.

Razine emisija povezane s NRT-ima za emisije u zrak iz sušionice i mješavinu tretiranih emisija iz sušionicei preše

| Parametar | Proizvod | Vrsta sušionice | Jedinica | Razine emisija povezane s NRT-ima
  (srednje vrijednosti tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| prašina | ploča iverica ili OSB | izravno grijana sušionica | mg/Nm3 | 3–30 |
| neizravno grijana sušionica | 3–10 |
| vlakno | sve vrste | 3–20 |
| UHOS | ploča iverica | sve vrste | < 20–200 (17)
   (18) |
| OSB | 10–400 (18) |
| vlakno | < 20–120 |
| formaldehid | ploča iverica | sve vrste | < 5–10 (19) |
| OSB | < 5–20 |
| vlakno | < 5–15 |

Parametar

Proizvod

Vrsta sušionice

Jedinica

Razine emisija povezane s NRT-ima

(srednje vrijednosti tijekom razdoblja uzorkovanja)

prašina

ploča iverica ili OSB

izravno grijana sušionica

mg/Nm3

3–30

neizravno grijana sušionica

3–10

vlakno

sve vrste

3–20

UHOS

ploča iverica

sve vrste

< 20–200 (17)
   (18)

OSB

10–400 (18)

vlakno

< 20–120

formaldehid

ploča iverica

sve vrste

< 5–10 (19)

OSB

< 5–20

vlakno

< 5–15

Povezano praćenje opisano je u NRT 14.

| NRT 18. | Kako bi se spriječile ili smanjile emisije NOx u zrak iz izravno grijanih sušionica, NRT je primjena tehnike (a) ili tehnike (a) u kombinaciji s tehnikom (b). | Tehnika | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- |
| a | učinkovito funkcioniranje postupka izgaranja upotrebom zraka i goriva za loženje uz primjenu loženja gorivom u obliku prašine, kotlova s fluidiziranim slojem ili ložišta s pomičnom rešetkom | općenito primjenjivo |
| b | selektivna nekatalitička redukcija injektiranjem i reakcijom s ureom ili tekućim amonijakom | primjenjivost može biti ograničena zbog vrlo promjenjivih uvjeta izgaranja |

NRT 18.

Tehnika

Primjenjivost

a

učinkovito funkcioniranje postupka izgaranja upotrebom zraka i goriva za loženje uz primjenu loženja gorivom u obliku prašine, kotlova s fluidiziranim slojem ili ložišta s pomičnom rešetkom

općenito primjenjivo

b

selektivna nekatalitička redukcija injektiranjem i reakcijom s ureom ili tekućim amonijakom

primjenjivost može biti ograničena zbog vrlo promjenjivih uvjeta izgaranja

Tablica 2.

Razine emisija povezane s NRT-ima za emisije NOx u zrak iz izravno grijanih sušionica

| Parametar | Jedinica | Razine emisija povezane s NRT-ima
  (srednje vrijednosti tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| NOX | mg/Nm3 | 30–250 |

Parametar

Jedinica

Razine emisija povezane s NRT-ima

(srednje vrijednosti tijekom razdoblja uzorkovanja)

NOX

mg/Nm3

30–250

Povezano praćenje opisano je u NRT 14.

| NRT 19. | Kako bi se spriječile ili smanjile emisije u zrak iz preše, NRT je primjena naglog hlađenja prikupljenih otpadnih plinova iz preše u cijevima te odgovarajuće kombinacije tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Glavne onečišćujuće tvari koje su smanjene | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| a | odabir smola s niskim udjelom formaldehida | hlapljivi organski spojevi | primjenjivost može biti ograničena, npr. zbog potražnje za određenom kvalitetom proizvoda |
| b | kontrolirani rad preše uz regulaciju temperature prešanja, primijenjenoga tlaka i brzine preše | hlapljivi organski spojevi | primjenjivost može biti ograničena, npr. preša izrađuje proizvode određene kvalitete |
| c | mokro ispiranje prikupljenih otpadnih plinova iz preše upotrebom venturijeva ispirača plina ili hidrociklona itd. (20) | prašina, hlapljivi organski spojevi | općenito primjenjivo |
| d | mokri elektrostatski taložnik (20) | prašina, hlapljivi organski spojevi |
| e | bioispirač plina (20) | prašina, hlapljivi organski spojevi |
| f | naknadno izgaranje kao posljednji korak obrade nakon primjene mokrog ispirača plina | prašina, hlapljivi organski spojevi | primjenjivost može biti ograničena za postojeća postrojenja u kojima nije dostupan odgovarajući uređaj za loženje |

NRT 19.

Tehnika

Glavne onečišćujuće tvari koje su smanjene

Primjenjivost

a

odabir smola s niskim udjelom formaldehida

hlapljivi organski spojevi

primjenjivost može biti ograničena, npr. zbog potražnje za određenom kvalitetom proizvoda

b

kontrolirani rad preše uz regulaciju temperature prešanja, primijenjenoga tlaka i brzine preše

hlapljivi organski spojevi

primjenjivost može biti ograničena, npr. preša izrađuje proizvode određene kvalitete

c

mokro ispiranje prikupljenih otpadnih plinova iz preše upotrebom venturijeva ispirača plina ili hidrociklona itd. (20)

prašina, hlapljivi organski spojevi

općenito primjenjivo

d

mokri elektrostatski taložnik (20)

prašina, hlapljivi organski spojevi

e

bioispirač plina (20)

prašina, hlapljivi organski spojevi

f

naknadno izgaranje kao posljednji korak obrade nakon primjene mokrog ispirača plina

prašina, hlapljivi organski spojevi

primjenjivost može biti ograničena za postojeća postrojenja u kojima nije dostupan odgovarajući uređaj za loženje

Tablica 3.

Razine emisija povezane s NRT-ima za emisije u zrak iz preše

| Parametar | Jedinica | Razine emisija povezane s NRT-ima
  (srednje vrijednosti tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| Prašina | mg/Nm3 | 3–15 |
| UHOS | mg/Nm3 | 10–100 |
| formaldehid | mg/Nm3 | 2–15 |

Parametar

Jedinica

Razine emisija povezane s NRT-ima

(srednje vrijednosti tijekom razdoblja uzorkovanja)

Prašina

mg/Nm3

3–15

UHOS

mg/Nm3

10–100

formaldehid

mg/Nm3

2–15

Povezano praćenje opisano je u NRT 14.

| NRT 20. | Kako bi se smanjile emisije prašine u zrak iz početne i naknadne prerade drva, prijenosa drvnog materijala i oblikovanja podloge, NRT je primjena vrećastog filtra ili ciklofiltra. |
| --- | --- |

NRT 20.

Primjenjivost

Zbog sigurnosti, vrećasti filtar ili ciklofiltar možda neće biti primjenjiv pri upotrebi oporabljenog drva kao sirovine. U tom se slučaju može primijeniti tehnika smanjivanja emisija mokrim postupkom (npr. ispirač plina).

Tablica 4.

Razine emisija povezane s NRT-ima za usmjerene emisije prašine u zrak iz početne i naknadne prerade drva, prijenosa drvnog materijala i oblikovanja podloge

| Parametar | Jedinica | Razine emisija povezane s NRT-ima
  (srednje vrijednosti tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| prašina | mg/Nm3 | < 3–5 (21) |

Parametar

Jedinica

Razine emisija povezane s NRT-ima

(srednje vrijednosti tijekom razdoblja uzorkovanja)

prašina

mg/Nm3

< 3–5 (21)

Povezano praćenje opisano je u NRT 14.

| NRT 21. | Kako bi se smanjile emisije hlapljivih organskih spojeva u zrak iz sušionica za impregnaciju papira, NRT je primjena jedne od ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- |
| a | odabir i upotreba smola s niskim udjelom formaldehida | općenito primjenjivo |
| b | kontrolirani rad sušionica s uravnoteženom temperaturom i brzinom |
| c | toplinska oksidacija otpadnih plinova u regenerativnom toplinskom oksidatoru ili katalitičkom toplinskom oksidatoru (22) |
| d | naknadno izgaranje ili spaljivanje otpadnih plinova u uređaju za loženje | primjenjivost može biti ograničena za postojeća postrojenja u kojima nema odgovarajućeg uređaja za loženje |
| e | mokro ispiranje otpadnih plinova nakon čega slijedi obrada u biofiltru (22) | općenito primjenjivo |

NRT 21.

Tehnika

Primjenjivost

a

odabir i upotreba smola s niskim udjelom formaldehida

općenito primjenjivo

b

kontrolirani rad sušionica s uravnoteženom temperaturom i brzinom

c

toplinska oksidacija otpadnih plinova u regenerativnom toplinskom oksidatoru ili katalitičkom toplinskom oksidatoru (22)

d

naknadno izgaranje ili spaljivanje otpadnih plinova u uređaju za loženje

primjenjivost može biti ograničena za postojeća postrojenja u kojima nema odgovarajućeg uređaja za loženje

e

mokro ispiranje otpadnih plinova nakon čega slijedi obrada u biofiltru (22)

općenito primjenjivo

Tablica 5.

Razine emisija povezane s NRT-ima za emisije UHOS-a i formaldehida u zrak iz sušionica za impregnacijupapira

| Parametar | Jedinica | Razine emisija povezane s NRT-ima
  (srednje vrijednosti tijekom razdoblja uzorkovanja) |
| --- | --- | --- |
| UHOS | mg/Nm3 | 5–30 |
| formaldehid | mg/Nm3 | < 5–10 |

Parametar

Jedinica

Razine emisija povezane s NRT-ima

(srednje vrijednosti tijekom razdoblja uzorkovanja)

UHOS

mg/Nm3

5–30

formaldehid

mg/Nm3

< 5–10

Povezano praćenje opisano je u NRT 14.

1.2.2.   Raspršene emisije

| NRT 22. | Kako bi se spriječile ili, ako to nije izvedivo, smanjile raspršene emisije u zrak iz preše, NRT je optimizacija učinkovitosti prikupljanja ispuštenih plinova i usmjeravanje ispuštenih plinova na obradu (vidjeti NRT 19.). |
| --- | --- |

NRT 22.

Opis

Učinkovito prikupljanje i obrada otpadnih plinova (vidjeti NRT 19.) na izlazu iz preše i cijelom duljinom preše za kontinuirane preše. Za postojeće preše s više otvora primjenjivost zagrađivanja preše može biti ograničena iz sigurnosnih razloga.

| NRT 23. | Kako bi se smanjile raspršene emisije prašine u zrak iz prijevoza i skladištenja drvnog materijala te rukovanja njime, NRT je utvrđivanje i provedba plana upravljanja prašinom u okviru sustava upravljanja okolišem (vidjeti NRT 1.) te primjena jedne od ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- |
| a | redovito čišćenje prometnih putova, skladišnih prostora i vozila | općenito primjenjivo |
| b | istovar piljevine na natkrivenim prostorima za istovar s mogućnošću provoza |
| c | skladištenje piljevine i materijala koji može prašiti u silosima, spremnicima, natkrivenim hrpama itd. ili zagrađenim skladišnim područjima za rasuti teret |
| d | suzbijanje emisija prašine polijevanjem vodom |

NRT 23.

Tehnika

Primjenjivost

a

redovito čišćenje prometnih putova, skladišnih prostora i vozila

općenito primjenjivo

b

istovar piljevine na natkrivenim prostorima za istovar s mogućnošću provoza

c

skladištenje piljevine i materijala koji može prašiti u silosima, spremnicima, natkrivenim hrpama itd. ili zagrađenim skladišnim područjima za rasuti teret

d

suzbijanje emisija prašine polijevanjem vodom

1.3.   EMISIJE U VODU

| NRT 24. | Kako bi se smanjilo opterećenje onečišćenjem prikupljenih otpadnih voda, NRT je primjena obiju tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- |
| a | prikupljanje i odvojena obrada oborinskih voda i tehnoloških otpadnih voda | primjenjivost može biti ograničena na postojeće pogone zbog konfiguracije postojeće infrastrukture za odvodnju |
| b | skladištenje svih vrsta drveta osim oblovine i ploča (23) na prostorima s tvrdom podlogom | općenito primjenjivo |

NRT 24.

Tehnika

Primjenjivost

a

prikupljanje i odvojena obrada oborinskih voda i tehnoloških otpadnih voda

primjenjivost može biti ograničena na postojeće pogone zbog konfiguracije postojeće infrastrukture za odvodnju

b

skladištenje svih vrsta drveta osim oblovine i ploča (23) na prostorima s tvrdom podlogom

općenito primjenjivo

| NRT 25. | Kako bi se smanjile emisije u vodu iz oborinskih voda, NRT je primjena kombinacije tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- |
| A | mehaničko odvajanje grubih materijala rešetkama i sitima kao prethodni stupanj pročišćavanja | općenito primjenjivo |
| B | odvajanje ulja od vode (24) | općenito primjenjivo |
| C | uklanjanje krutih tvari taloženjem u rezervoarima za vodu ili taložnicama (24) | primjena taloženja može biti ograničena zbog zahtjeva u pogledu prostora |

NRT 25.

Tehnika

Primjenjivost

A

mehaničko odvajanje grubih materijala rešetkama i sitima kao prethodni stupanj pročišćavanja

općenito primjenjivo

B

odvajanje ulja od vode (24)

općenito primjenjivo

C

uklanjanje krutih tvari taloženjem u rezervoarima za vodu ili taložnicama (24)

primjena taloženja može biti ograničena zbog zahtjeva u pogledu prostora

Tablica 6.

Razine emisija povezane s NRT-ima za UST za izravno ispuštanje oborinskih voda u prihvatno vodno tijelo

| Parametar | Jedinica | Razine emisija povezane s NRT-ima
  (srednje vrijednosti uzoraka uzetih tijekom jedne godine) |
| --- | --- | --- |
| UST | mg/l | 10–40 |

Parametar

Jedinica

Razine emisija povezane s NRT-ima

(srednje vrijednosti uzoraka uzetih tijekom jedne godine)

UST

mg/l

10–40

Povezano praćenje opisano je u NRT 14.

| NRT 26. | Kako bi se spriječilo ili smanjilo nastajanje tehnološke otpadne vode iz proizvodnje drvnih vlakana, NRT je veće recikliranje tehnološke vode. |
| --- | --- |

NRT 26.

Opis

Recikliranje tehnološke vode nastale pranjem, kuhanjem i/ili pročišćivanjem iverja u zatvorenim ili otvorenim sustavima koje se sastoji od obrade na razini pogona za pročišćivanje mehaničkim uklanjanjem krutih tvari na najprimjereniji način ili isparavanjem.

| NRT 27. | Kako bi se smanjile emisije u vodu iz proizvodnje drvnih vlakana, NRT je primjena kombinacije tehnika navedenih u nastavku: | Tehnika | Primjenjivost |
| --- | --- | --- | --- |
| a | mehaničko odvajanje grubih materijala rešetkama i sitima | općenito primjenjivo |
| b | fizikalno-kemijsko odvajanje, npr. upotrebom pješčanih filtara, flotacijom otopljenim zrakom, koagulacijom i flokulacijom (25) |
| c | biološka obrada (25) |

NRT 27.

Tehnika

Primjenjivost

a

mehaničko odvajanje grubih materijala rešetkama i sitima

općenito primjenjivo

b

fizikalno-kemijsko odvajanje, npr. upotrebom pješčanih filtara, flotacijom otopljenim zrakom, koagulacijom i flokulacijom (25)

c

biološka obrada (25)

Tablica 7.

Razine emisija povezane s NRT-ima za izravno ispuštanje tehnološke otpadne vode iz proizvodnje drvnih vlakana u prihvatno vodno tijelo

| Parametar | Razine emisija povezane s NRT-ima
  (srednje vrijednosti uzoraka tijekom jedne godine) |
| --- | --- |
| mg/l |
| UST | 5–35 |
| KPK | 20–200 |

Parametar

Razine emisija povezane s NRT-ima

(srednje vrijednosti uzoraka tijekom jedne godine)

mg/l

UST

5–35

KPK

20–200

Povezano praćenje opisano je u NRT 14.

| NRT 28. | Kako bi se spriječilo ili smanjilo nastajanje otpadne vode iz sustava za smanjenje emisija vlažnim zrakom kojoj će prije ispuštanja trebati obrada, NRT je primjena jedne od ili kombinacije tehnika navedenih u nastavku:






  Tehnika (26) | Primjenjivost |
| --- | --- | --- |
| taloženje, pretakanje, preše s vijcima i pojasne preše za uklanjanje prikupljenih krutih tvari u sustavima za smanjenje emisija mokrim postupkom | općenito primjenjivo |
| flotacija otopljenim zrakom; koagulacija i flokulacija nakon kojih slijedi uklanjanje flokula flotacijom pomoću otopljenog zraka |

NRT 28.

Tehnika (26)

Primjenjivost

taloženje, pretakanje, preše s vijcima i pojasne preše za uklanjanje prikupljenih krutih tvari u sustavima za smanjenje emisija mokrim postupkom

općenito primjenjivo

flotacija otopljenim zrakom; koagulacija i flokulacija nakon kojih slijedi uklanjanje flokula flotacijom pomoću otopljenog zraka

1.4.   OPIS TEHNIKA

1.4.1.   Emisije u zrak

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| biofiltar | U biofiltru se organski spojevi razgrađuju biološkom oksidacijom. Struja otpadnog plina prolazi kroz sloj inertnog materijala (npr. plastika ili keramika) na kojem organski spojevi oksidiraju pomoću prirodno prisutnih mikroorganizama. Biofiltar je osjetljiv na prašinu, visoke temperature ili veliku varijaciju ulazne temperature otpadnog plina. |
| bioispirač plina | Bioispirač plina je biofiltar kombiniran s mokrim ispiračem plina kojim se otpadni plin priprema uklanjanjem prašine i smanjivanjem ulazne temperature. Voda se stalno reciklira tako što ulazi s gornje strane okomitog sloja katalizatora i cijedi se prema dnu. Voda se prikuplja u taložnici gdje dolazi do daljnje razgradnje. Prilagodbom pH-a i dodavanjem hranjivih tvari može se poboljšati razgradnja. |
| ciklon | U ciklonu se pomoću inercije uklanja prašina iz struja otpadnog plina primjenom centrifugalne sile, obično u stožastoj komori. Cikloni se upotrebljavaju za predobradu prije daljnjeg otprašivanja ili smanjenja organskih spojeva. Cikloni se mogu upotrebljavati samostalno ili kao multicikloni. |
| ciklofiltar | U ciklofiltru se primjenjuje kombinacija ciklonske tehnologije (za odvajanje većih čestica prašine) i vrećastog filtra (za hvatanje sitnijih čestica prašine). |
| elektrostatski taložnik (ESP) | U elektrostatskim taložnicima čestice se nabijaju i razdvajaju pod utjecajem električnog polja. ESP može raditi u vrlo raznolikim uvjetima. |
| mokri elektrostatski taložnik (WESP) | Mokri elektrostatski taložnik sastoji se od mokrog ispirača plina u kojem se otpadni plin ispire i kondenzira te od elektrostatskog taložnika u kojem se mokrim postupkom, tj. ispiranjem vodom prikupljeni materijal uklanja s ploča kolektora. Mehanizam se obično ugrađuje radi uklanjanja kapljica vode prije ispuštanja otpadnog plina (npr. odmagljivač). Prikupljena prašina odvaja se od vodene faze. |
| vrećasti filtar | Vrećasti filtar sastoji se od porozne tkane ili pustene tkanine kroz koju plinovi prolaze kako bi se uklonile čestice. Za upotrebu vrećastog filtra potrebni su tkanina koja odgovara značajkama dimnog plina i najveća radna temperatura. |
| katalitički toplinski oksidator (CTO) | Katalitički toplinski oksidator uništava organske spojeve katalitičkim putem preko metalne površine, a toplinski u komori za izgaranje u kojoj plamen nastao izgaranjem goriva, uglavnom prirodnog plina, i hlapljivih organskih spojeva prisutnih u otpadnom plinu zagrijava struju otpadnog plina. Temperatura spaljivanja je između 400 °C i 700 °C. Toplinu je moguće oporabiti iz obrađenog otpadnog plina prije ispuštanja. |
| regenerativni toplinski oksidator (RTO) | Toplinski oksidator uništava organske spojeve toplinskim putem u komori za izgaranje u kojoj plamen nastao izgaranjem goriva, uglavnom prirodnog plina, i hlapljivih organskih spojeva prisutnih u otpadnom plinu zagrijava struju otpadnog plina. Temperatura spaljivanja je između 800 °C i 1 100 °C. Regenerativni toplinski oksidatori imaju dvije ili više komora sa slojem keramike u kojima se toplina nastala izgaranjem u jednom ciklusu spaljivanja u prvoj komori upotrebljava za predgrijavanje punjenog sloja u drugoj komori. Toplinu je moguće oporabiti iz obrađenog otpadnog plina prije ispuštanja. |
| sušionica UTWS i uređaj za loženje s izmjenjivačem topline te toplinska obrada otpadnog plina ispuštenog iz sušionice | UTWS je pokrata od njemačkih riječi: Umluft (recirkulacija otpadnog plina iz sušionice), Teilstromverbrennung (naknadno izgaranje dijela usmjerene struje otpadnog plina iz sušionice), Wärmerückgewinnung (oporaba topline otpadnog plina iz sušionice), Staubabsheidung (obrada prašine nastale ispuštanjem emisija zraka iz uređaja za loženje).
  UTWS je kombinacija rotacijske sušionice s izmjenjivačem topline i uređaja za loženje s recirkulacijom otpadnog plina iz sušionice. Recirkulirani otpadni plin iz sušionice vruća je struja pare koja omogućuje isušivanje pare. Otpadni plin iz sušionice ponovno se grije u izmjenjivaču topline izgaranjem dimnih plinova te se dovodi natrag u sušionicu. Dio struje otpadnog plina iz sušionice kontinuirano se dovodi u komoru za izgaranje radi naknadnog izgaranja. Emisije onečišćujućih tvari nastale sušenjem drva uništavaju se preko izmjenjivača topline i naknadnim izgaranjem. Dimni plinovi ispušteni iz uređaja za loženje obrađuju se putem vrećastog filtra ili elektrostatskog taložnika. |
| mokri ispirač plina | U mokrim ispiračima plina prašina se uklanja inercijskim nabijanjem, izravnim zadržavanjem i apsorpcijom u vodenoj fazi. Mokri ispirači plina mogu imati razne izvedbe i načine rada, npr. ispirač s raspršivanjem, ispirač s pregradama ili venturijev ispirač te se mogu upotrebljavati za predobradu prašine ili kao samostalna tehnika. Uklanjanje organskih spojeva može se postići i dodatno poboljšati upotrebom kemikalija u vodi za ispiranje (postizanjem kemijske oksidacije ili druge pretvorbe). Dobivena tekućina mora se obraditi odvajanjem prikupljene prašine taloženjem ili filtracijom. |

Tehnika

Opis

biofiltar

U biofiltru se organski spojevi razgrađuju biološkom oksidacijom. Struja otpadnog plina prolazi kroz sloj inertnog materijala (npr. plastika ili keramika) na kojem organski spojevi oksidiraju pomoću prirodno prisutnih mikroorganizama. Biofiltar je osjetljiv na prašinu, visoke temperature ili veliku varijaciju ulazne temperature otpadnog plina.

bioispirač plina

Bioispirač plina je biofiltar kombiniran s mokrim ispiračem plina kojim se otpadni plin priprema uklanjanjem prašine i smanjivanjem ulazne temperature. Voda se stalno reciklira tako što ulazi s gornje strane okomitog sloja katalizatora i cijedi se prema dnu. Voda se prikuplja u taložnici gdje dolazi do daljnje razgradnje. Prilagodbom pH-a i dodavanjem hranjivih tvari može se poboljšati razgradnja.

ciklon

U ciklonu se pomoću inercije uklanja prašina iz struja otpadnog plina primjenom centrifugalne sile, obično u stožastoj komori. Cikloni se upotrebljavaju za predobradu prije daljnjeg otprašivanja ili smanjenja organskih spojeva. Cikloni se mogu upotrebljavati samostalno ili kao multicikloni.

ciklofiltar

U ciklofiltru se primjenjuje kombinacija ciklonske tehnologije (za odvajanje većih čestica prašine) i vrećastog filtra (za hvatanje sitnijih čestica prašine).

elektrostatski taložnik (ESP)

U elektrostatskim taložnicima čestice se nabijaju i razdvajaju pod utjecajem električnog polja. ESP može raditi u vrlo raznolikim uvjetima.

mokri elektrostatski taložnik (WESP)

Mokri elektrostatski taložnik sastoji se od mokrog ispirača plina u kojem se otpadni plin ispire i kondenzira te od elektrostatskog taložnika u kojem se mokrim postupkom, tj. ispiranjem vodom prikupljeni materijal uklanja s ploča kolektora. Mehanizam se obično ugrađuje radi uklanjanja kapljica vode prije ispuštanja otpadnog plina (npr. odmagljivač). Prikupljena prašina odvaja se od vodene faze.

vrećasti filtar

Vrećasti filtar sastoji se od porozne tkane ili pustene tkanine kroz koju plinovi prolaze kako bi se uklonile čestice. Za upotrebu vrećastog filtra potrebni su tkanina koja odgovara značajkama dimnog plina i najveća radna temperatura.

katalitički toplinski oksidator (CTO)

Katalitički toplinski oksidator uništava organske spojeve katalitičkim putem preko metalne površine, a toplinski u komori za izgaranje u kojoj plamen nastao izgaranjem goriva, uglavnom prirodnog plina, i hlapljivih organskih spojeva prisutnih u otpadnom plinu zagrijava struju otpadnog plina. Temperatura spaljivanja je između 400 °C i 700 °C. Toplinu je moguće oporabiti iz obrađenog otpadnog plina prije ispuštanja.

regenerativni toplinski oksidator (RTO)

Toplinski oksidator uništava organske spojeve toplinskim putem u komori za izgaranje u kojoj plamen nastao izgaranjem goriva, uglavnom prirodnog plina, i hlapljivih organskih spojeva prisutnih u otpadnom plinu zagrijava struju otpadnog plina. Temperatura spaljivanja je između 800 °C i 1 100 °C. Regenerativni toplinski oksidatori imaju dvije ili više komora sa slojem keramike u kojima se toplina nastala izgaranjem u jednom ciklusu spaljivanja u prvoj komori upotrebljava za predgrijavanje punjenog sloja u drugoj komori. Toplinu je moguće oporabiti iz obrađenog otpadnog plina prije ispuštanja.

sušionica UTWS i uređaj za loženje s izmjenjivačem topline te toplinska obrada otpadnog plina ispuštenog iz sušionice

UTWS je pokrata od njemačkih riječi: Umluft (recirkulacija otpadnog plina iz sušionice), Teilstromverbrennung (naknadno izgaranje dijela usmjerene struje otpadnog plina iz sušionice), Wärmerückgewinnung (oporaba topline otpadnog plina iz sušionice), Staubabsheidung (obrada prašine nastale ispuštanjem emisija zraka iz uređaja za loženje).

UTWS je kombinacija rotacijske sušionice s izmjenjivačem topline i uređaja za loženje s recirkulacijom otpadnog plina iz sušionice. Recirkulirani otpadni plin iz sušionice vruća je struja pare koja omogućuje isušivanje pare. Otpadni plin iz sušionice ponovno se grije u izmjenjivaču topline izgaranjem dimnih plinova te se dovodi natrag u sušionicu. Dio struje otpadnog plina iz sušionice kontinuirano se dovodi u komoru za izgaranje radi naknadnog izgaranja. Emisije onečišćujućih tvari nastale sušenjem drva uništavaju se preko izmjenjivača topline i naknadnim izgaranjem. Dimni plinovi ispušteni iz uređaja za loženje obrađuju se putem vrećastog filtra ili elektrostatskog taložnika.

mokri ispirač plina

U mokrim ispiračima plina prašina se uklanja inercijskim nabijanjem, izravnim zadržavanjem i apsorpcijom u vodenoj fazi. Mokri ispirači plina mogu imati razne izvedbe i načine rada, npr. ispirač s raspršivanjem, ispirač s pregradama ili venturijev ispirač te se mogu upotrebljavati za predobradu prašine ili kao samostalna tehnika. Uklanjanje organskih spojeva može se postići i dodatno poboljšati upotrebom kemikalija u vodi za ispiranje (postizanjem kemijske oksidacije ili druge pretvorbe). Dobivena tekućina mora se obraditi odvajanjem prikupljene prašine taloženjem ili filtracijom.

1.4.2.   Emisije u vodu

| Tehnika | Opis |
| --- | --- |
| biološka obrada | Biološka oksidacija otopljenih organskih tvari putem metabolizma mikroorganizama ili razgradnje organskih tvari u otpadnoj vodi djelovanjem mikroorganizama u odsustvu zraka. Nakon biološkog postupka obično slijedi uklanjanje suspendiranih krutih tvari, npr. taloženjem. |
| koagulacija i flokulacija | Koagulacijom i flokulacijom suspendirane krute tvari odvajaju se od otpadne vode. Ti se postupci obično odvijaju jedan poslije drugoga. Koagulacija se provodi dodavanjem koagulansa s nabojem suprotnim naboju suspendiranih krutih tvari. Flokulacija se provodi dodavanjem polimera pri čemu se mikropahuljaste čestice sudaranjem povezuju u veće pahulje. |
| flotacija | Odvajanje velikih pahulja ili plutajućih čestica od efluenta njihovim nakupljanjem na površini suspenzije. |
| flotacija otopljenim zrakom | Flotacijske tehnike u kojima se pomoću otopljenog zraka odvajaju koagulirane i flokulirane tvari. |
| filtracija | Odvajanje krutih tvari od otpadne vode njihovim prolaskom kroz porozni medij. Uključuje različite vrste tehnika, npr. pješčanu filtraciju, mikrofiltraciju i ultrafiltraciju. |
| odvajanje ulja od vode | Odvajanje i ekstrakcija netopljivih ugljikohidrata na temelju načela razlike u gravitaciji između faza (tekućina-tekućina ili krutina-tekućina). Faza veće gustoće taloži se, a faza manje gustoće pluta na površini. |
| rezervoari | Lagune velike površine za pasivno gravitacijsko taloženje krutih tvari. |
| taloženje | Odvajanje suspendiranih čestica i tvari gravitacijskim taloženjem. |

Tehnika

Opis

biološka obrada

Biološka oksidacija otopljenih organskih tvari putem metabolizma mikroorganizama ili razgradnje organskih tvari u otpadnoj vodi djelovanjem mikroorganizama u odsustvu zraka. Nakon biološkog postupka obično slijedi uklanjanje suspendiranih krutih tvari, npr. taloženjem.

koagulacija i flokulacija

Koagulacijom i flokulacijom suspendirane krute tvari odvajaju se od otpadne vode. Ti se postupci obično odvijaju jedan poslije drugoga. Koagulacija se provodi dodavanjem koagulansa s nabojem suprotnim naboju suspendiranih krutih tvari. Flokulacija se provodi dodavanjem polimera pri čemu se mikropahuljaste čestice sudaranjem povezuju u veće pahulje.

flotacija

Odvajanje velikih pahulja ili plutajućih čestica od efluenta njihovim nakupljanjem na površini suspenzije.

flotacija otopljenim zrakom

Flotacijske tehnike u kojima se pomoću otopljenog zraka odvajaju koagulirane i flokulirane tvari.

filtracija

Odvajanje krutih tvari od otpadne vode njihovim prolaskom kroz porozni medij. Uključuje različite vrste tehnika, npr. pješčanu filtraciju, mikrofiltraciju i ultrafiltraciju.

odvajanje ulja od vode

Odvajanje i ekstrakcija netopljivih ugljikohidrata na temelju načela razlike u gravitaciji između faza (tekućina-tekućina ili krutina-tekućina). Faza veće gustoće taloži se, a faza manje gustoće pluta na površini.

rezervoari

Lagune velike površine za pasivno gravitacijsko taloženje krutih tvari.

taloženje

Odvajanje suspendiranih čestica i tvari gravitacijskim taloženjem.

---

(1)  Prikladnije razdoblje mjerenja može se primijeniti za svaki parametar za koji, zbog ograničenja u uzorkovanju ili analitičkih ograničenja, mjerenje u trajanju od 30 minuta nije prikladno.

(2)  EN 14961-1:2010 može se upotrijebiti za razvrstavanje krutih biogoriva.

(3)  Emisije metana praćene u skladu s EN ISO 25140 ili EN ISO 25139 oduzimaju se od rezultata ako se kao gorivo upotrebljava prirodni plin, UPP itd.

(4)  Nije primjenjivo ako se kao gorivo uglavnom upotrebljava gorivo dobiveno iz drveta, prirodni plin, UPP itd.

(5)  Uključujući As, Cd, Co, Cr, Cu, Hg, Mn, Ni, Pb, Sb, Tl i V.

(6)  Primjenjivo ako se onečišćeno oporabljeno drvo upotrebljava kao gorivo.

(7)  Relevantno pri primjeni selektivne nekatalitičke redukcije.

(8)  Ako ne postoji norma EN, preferirani pristup je izokinetičko uzorkovanje zagrijanom sondom i filtarskim kućištem u ispiralici punjenoj otopinom bez pranja sonde, npr. na temelju metode US EPA M316.

(9)  Emisije metana praćene u skladu s EN ISO 25140 ili EN ISO 25139 oduzimaju se od rezultata ako se kao gorivo upotrebljava prirodni plin, UPP itd.

(10)  Ako ne postoji norma EN, preferirani pristup je izokinetičko uzorkovanje zagrijanom sondom i filtarskim kućištem u ispiralici punjenoj otopinom bez pranja sonde, npr. na temelju metode US EPA M316.

(11)  Uzimanje uzoraka iz vrećastih filtara i ciklofiltara može se zamijeniti kontinuiranim praćenjem pada tlaka preko filtra kao indikativnim zamjenskim parametrom.

(12)  Točka mjerenja nalazi se ispred miješanja dimnih plinova s ostalim strujanjima zraka, ako je to tehnički izvedivo.

(13)  Postoji trend zamjene KPK-a TOC-om iz ekonomskih razloga te radi zaštite okoliša. Korelaciju između dvaju parametara treba utvrditi za svaku lokaciju.

(14)  Uključujući As, Cr, Cu, Ni, Pb i Zn.

(15)  Uzorkovanje razmjerno protoku može se zamijeniti drugim standardnim postupkom uzorkovanja ako protok nije dostatan za reprezentativno uzorkovanje.

(16)  Opisi tehnika prikazani su u odjeljku 1.4.1.

(17)  Ova razina emisija povezana s NRT-ima ne primjenjuje se pri upotrebi borovine kao glavne sirovine.

(18)  Emisije manje od 30 mg/Nm3 mogu se postići upotrebom sušionice UTWS.

(19)  Pri gotovo isključivoj upotrebi oporabljenog drva, gornja granica može biti do 15 mg/Nm3.

(20)  Opisi tehnika prikazani su u odjeljku 1.4.1.

(21)  Ako vrećasti filtar ili ciklofiltar nisu primjenjivi, gornja granica može biti do 10 mg/Nm3.

(22)  Opisi tehnika prikazani su u odjeljku 1.4.1.

(23)  Vanjski dio drveta, s korom ili okorano, dobiven prvim rezovima u procesu piljenja kojim se trupac oblikuje u daske (drvnu građu).

(24)  Opisi tehnika prikazani su u odjeljku 1.4.2.

(25)  Opisi tehnika prikazani su u odjeljku 1.4.2.

(26)  Opisi tehnika prikazani su u odjeljku 1.4.2.

---