# Euroopa Liidu C 377/13.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 377 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide13. november 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 377

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide13. november 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| 2015/C 377/01 | Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale Euroopa Liidu 2014. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne | 1 |
| 2015/C 377/02 | Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | 146 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

2015/C 377/01

Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ja kontrollikojale Euroopa Liidu 2014. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

1

2015/C 377/02

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne

146

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

| 13.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 377/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 377/1

---

KOMISJONI TEATIS EUROOPA PARLAMENDILE, NÕUKOGULE JA KONTROLLIKOJALE

Euroopa Liidu 2014. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne

(2015/C 377/01)

SISUKORD

| FINANTSARUANDE PÕHJENDUS JA ANALÜÜS | 2 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON | 22 |
| --- | --- |

| KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD | 23 |
| --- | --- |

| BILANSS | 24 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 25 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 26 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 27 |
| --- | --- |

| FINANTSARUANNETE LISAD | 28 |
| --- | --- |

| EELARVE TÄITMISE KOONDARUANNE JA SELLE LISAD | 99 |
| --- | --- |

FINANTSARUANDE PÕHJENDUS JA ANALÜÜS

1.   ELI INSTITUTSIONAALNE JUHTIMINE JA TEGEVUS

Euroopa Liit (EL) on 28 Euroopa riigi majanduslik ja poliitiline partnerlus. See loodi 1993. aastal Maastrichti lepinguga Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse (ESTÜ) ja Euratomi järglasena. Viimati muutus ELi põhiseaduslik alus märkimisväärselt 1. detsembril 2009, mil jõustus Lissaboni leping.

EL tugineb õigusriigi põhimõttele. See tähendab, et ELi kogu tegevus tugineb aluslepingutele, mille on vabatahtlikult ja demokraatlikult heaks kiitnud kõik ELi liikmesriigid. ELil on ainulaadsed institutsioonid:

| — | Euroopa kodanikud valivad otse Euroopa Parlamendi liikmeid (edaspidi „parlament”); |
| --- | --- |

—

Euroopa kodanikud valivad otse Euroopa Parlamendi liikmeid (edaspidi „parlament”);

| — | ELi üldised prioriteedid määrab kindlaks Euroopa Ülemkogu, mis koosneb liikmesriikide ja ELi juhtidest; |
| --- | --- |

—

ELi üldised prioriteedid määrab kindlaks Euroopa Ülemkogu, mis koosneb liikmesriikide ja ELi juhtidest;

| — | liikmesriikide valitsused kaitsevad oma huve Euroopa Liidu Nõukogus (edaspidi „nõukogu”); |
| --- | --- |

—

liikmesriikide valitsused kaitsevad oma huve Euroopa Liidu Nõukogus (edaspidi „nõukogu”);

| — | Euroopa Liidu kui terviku huve esindab Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”), mille presidendi valib Euroopa Parlament, mille liikmed esitatavad ametisse nimetamiseks liikmesriikide valitsused kokkuleppel äsjavalitud presidendiga ja millele annab hääletuse teel oma heakskiidu parlament. |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu kui terviku huve esindab Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”), mille presidendi valib Euroopa Parlament, mille liikmed esitatavad ametisse nimetamiseks liikmesriikide valitsused kokkuleppel äsjavalitud presidendiga ja millele annab hääletuse teel oma heakskiidu parlament.

ELil on omaenda õiguskord, mis on eraldiseisev rahvusvahelisest õigusest ja mis kuulub lahutamatu osana liikmesriikide õigussüsteemidesse. ELi õiguskorral on omad õigusallikad. Kuna need allikad on oma laadilt üsna erinevad, tuli nad omavahel seada hierarhiasse. Hierarhia tipus on esmased õigusaktid – aluslepingud. Esmastele õigusaktidele järgnevad ELi sõlmitud rahvusvahelised lepingud, õiguse üldpõhimõtted ja aluslepingutel põhinevad teisesed õigusaktid.

ELi õiguse allikad ja hierarhia on:

| — | Euroopa Liidu leping; Euroopa Liidu toimimise leping; Euroopa Liidu põhiõiguste harta; muud lepingud ja protokollid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Liidu leping; Euroopa Liidu toimimise leping; Euroopa Liidu põhiõiguste harta; muud lepingud ja protokollid;

| — | rahvusvahelised lepingud; |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised lepingud;

| — | liidu õiguse üldpõhimõtted; |
| --- | --- |

—

liidu õiguse üldpõhimõtted;

| — | teisesed õigusaktid. |
| --- | --- |

—

teisesed õigusaktid.

ELi juhtivad institutsioonid on ELi institutsioonid, ametid ja muud ELi asutused, mis on loetletud finantsaruande 10. lisas. Peamised institutsioonid, kelle ülesanne on töötada välja poliitika ja võtta vastu otsused, on parlament, Euroopa Ülemkogu, nõukogu ja komisjon.

Euroopa Parlament

Parlament on oluline ELi tasandi poliitilise arutelu ja otsuste tegemise foorum. Parlamendi liikmed valitakse otsevalimise teel kõikide liikmesriikide hääleõiguslike kodanike poolt. Nad esindavad kodanike huve ELi õigusloomeprotsessis ning tagavad, et teised ELi institutsioonid toimivad demokraatlikult.

Aastate jooksul on parlament tänu Euroopa aluslepingute hilisematele muudatustele omandanud suure seadusandliku ja eelarvepädevuse, mis võimaldab tal koos nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajatega kindlaks määrata Euroopa arengusuunad. Seda tehes on parlament püüdnud edendada demokraatiat ja inimõigusi nii Euroopas kui ka kogu maailmas.

Parlament on nõukoguga võrdväärne iga-aastase eelarvemenetluse osaline. Ta osaleb eelarvemenetluses alates eelarve ettevalmistamisest, määrates eelkõige kindlaks üldised suunised ja kulutüübid, kuni selle vastuvõtmiseni. Ta kehtestab eelarve koos nõukoguga ja jälgib eelarve rakendamist. Parlament annab nõukogu soovituse põhjal heakskiidu ELi eelarve täitmisele. Parlamendi nõusolekut on vaja ka mitmeaastase finantsraamistiku kehtestamiseks. Raamistikuga tagatakse, et ELi kulutused tehakse nõuetekohasel viisil ja omavahendite piirides. Praegu on parlamendi president Martin Schulz.

Euroopa Ülemkogu ja Euroopa Liidu Nõukogu

Euroopa Ülemkogusse kuulub iga liikmesriigi riigipea või valitsusjuht, ülemkogu eesistuja ja komisjoni president. Ülemkogu annab hoogu ELi arengule ning määrab kindlaks üldised poliitilised sihid ja prioriteedid. Praegu on Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tusk.

Koos parlamendiga võtab nõukogu vastu ELi õigusakte – määruseid ja direktiive – ning teeb otsuseid ja mittesiduvaid soovitusi. Nõukogu koosneb kõigi liikmesriikide esindajatest ministri tasandil, kellel on õigus esindada asjaomase liikmesriigi valitsust, hääletades tema nimel. Nõukogu (väljaarvatud välisasjade nõukogu) tööd juhib liidu eesistuja ametikohta täitva liikmesriigi esindaja. Eesistuja vahetub iga kuue kuu järel. Liikmesriikide alalistest esindajatest koosnev komitee (Coreper) valmistab ette nõukogu tööd.

Oma pädevusvaldkonnas võtab nõukogu otsuseid vastu kvalifitseeritud häälteenamusega, välja arvatud juhul, kui aluslepingutes on sätestatud teisiti, näiteks ühehäälsus või lihthäälteenamus. Nõukogu on üks kahest eelarvepädevast institutsioonist (teine on parlament), kes kiidavad heaks ELi eelarve. Nõukogu võtab seadusandliku erimenetluse kohaselt ühehäälselt vastu otsused, millega määratakse kindlaks liidu omavahendite süsteemi ja mitmeaastase finantsraamistiku suhtes kohaldatavad sätted. Viimasel juhul on vajalik parlamendi liikmete enamuse nõusolek. Seni viimase mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) võttis nõukogu vastu 2013. aasta novembris.

Euroopa Komisjon

Komisjon on ELi täitevorgan. Ta esindab ELi kui terviku, mitte konkreetsete riikide huve.

Komisjoni peamised ülesanded on:

| — | teha ettepanekuid õigusaktide kohta, mille seejärel võtavad vastu kaasseadusandjad – parlament ja nõukogu; |
| --- | --- |

—

teha ettepanekuid õigusaktide kohta, mille seejärel võtavad vastu kaasseadusandjad – parlament ja nõukogu;

| — | jõustada Euroopa õigus (vajaduse korral koos Euroopa Kohtuga); |
| --- | --- |

—

jõustada Euroopa õigus (vajaduse korral koos Euroopa Kohtuga);

| — | määrata komisjoni aasta tööprogrammiga kindlaks tegevuseesmärgid ja prioriteedid ning teha tööd nende saavutamiseks; |
| --- | --- |

—

määrata komisjoni aasta tööprogrammiga kindlaks tegevuseesmärgid ja prioriteedid ning teha tööd nende saavutamiseks;

| — | viia ellu ELi poliitikat ja täita eelarvet; |
| --- | --- |

—

viia ellu ELi poliitikat ja täita eelarvet;

| — | esindada liitu väljaspool Euroopat (näiteks ELi ja teiste riikide vaheliste kaubanduslepingute läbirääkimistel). |
| --- | --- |

—

esindada liitu väljaspool Euroopat (näiteks ELi ja teiste riikide vaheliste kaubanduslepingute läbirääkimistel).

Iga viie aasta möödudes määratakse ametisse uus volinike kolleegium, kuhu kuulub 28 volinikku – üks igast ELi liikmesriigist. Euroopa Ülemkogu esitab parlamendile komisjoni presidendi kandidaadi kohta ettepaneku, tehes kvalifitseeritud häälteenamusega sellekohase otsuse, mille puhul võetakse arvesse parlamendi valimiste tulemusi. Seejärel valib parlament komisjoni presidendi oma liikmete häälteenamusega (st vähemalt 376 häält 751st). Pärast seda valib ametisseastuv president komisjoni ülejäänud 27 liiget, tuginedes liikmesriikide esitatud soovitustele. Siis lepivad ametisseastuv president ja nõukogu kokku lõpliku volinikukandidaatide nimekirja. Komisjon tervikuna vajab Euroopa Parlamendi nõusolekut. Enne seda hindab volinikukandidaate mitu parlamendi komisjoni. Praeguse komisjoni ametiaeg lõpeb 31. oktoobril 2019. Selle president on Jean-Claude Juncker.

Praeguse komisjoni prioriteedid on 1) töökohtade loomine, majanduskasv ja investeeringud, 2) digitaalne ühtne turg, 3) energialiit ja kliimamuutused, 4) siseturg, 5) majandus- ja rahaliit, 6) ELi ja Ameerika Ühendriikide vabakaubandus, 7) õigusküsimused ja põhiõigused, 8) ränne, 9) ELi üleilmne roll ja 10) demokraatlikud muutused.

Komisjon jaguneb struktuuriüksusteks – peadirektoraatideks ja talitusteks. Igaüks neist vastutab konkreetse poliitikavaldkonna eest ning neid juhivad peadirektorid. Õigusaktide ettepanekud koostatakse peadirektoraatides, kuid need saavad ametliku jõu alles pärast heakskiitmist 28 volinikust koosnevas volinike kolleegiumis. Peale selle haldavad peadirektoraadid ELi tasandil rahastamise algatusi ning korraldavad avalikke konsultatsioone ja teavitustegevust.

Lisaks haldab komisjon arvukaid täitevasutusi, mille ülesanne on juhtida ELi programme.

2.   KOMISJONI ALGATUSED JA STRATEEGIAD

Uus, 2014. aasta novembris ametisse astunud komisjon on vastu võtnud oma 2015. aasta tööprogrammi ja määranud kindlaks algatused kuni 2019. aastani. Tööprogrammis on esitatud komisjoni kavad ja loetletud meetmed, millega toetatakse töökohtade loomist, majanduskasvu ja investeeringute tegemist 2015. aastal. Programm sisaldab vaid mõningaid uusi algatusi, sealhulgas järgmisi.

Anda uut hoogu töökohtade loomisele ning majanduskasvu ja investeeringute edendamisele

| — | Suur, 315 miljardi eurone investeerimiskava on 2014. aasta lõpul välja kuulutatud kava seadusandlik järelmeede, millega vabastatakse järgmisel kolmel aastal avaliku ja erasektori investeeringuid reaalmajandusse; |
| --- | --- |

—

Suur, 315 miljardi eurone investeerimiskava on 2014. aasta lõpul välja kuulutatud kava seadusandlik järelmeede, millega vabastatakse järgmisel kolmel aastal avaliku ja erasektori investeeringuid reaalmajandusse;

| — | tööturul integratsiooni ja tööalase konkurentsivõime edendamine ning |
| --- | --- |

—

tööturul integratsiooni ja tööalase konkurentsivõime edendamine ning

| — | strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamine. |
| --- | --- |

—

strateegia „Euroopa 2020” läbivaatamine.

Digitaalse ühtse turu pake

| — | Tingimuste loomine hoogsa digitaalmajanduse ja -ühiskonna jaoks, täiustades telekommunikatsiooni regulatiivset keskkonda; |
| --- | --- |

—

Tingimuste loomine hoogsa digitaalmajanduse ja -ühiskonna jaoks, täiustades telekommunikatsiooni regulatiivset keskkonda;

| — | autoriõiguse alaste õigusnormide ajakohastamine; |
| --- | --- |

—

autoriõiguse alaste õigusnormide ajakohastamine;

| — | õigusnormide lihtsustamine tarbijate jaoks, kes teevad oste võrgus ja digitaalselt; |
| --- | --- |

—

õigusnormide lihtsustamine tarbijate jaoks, kes teevad oste võrgus ja digitaalselt;

| — | küberjulgeoleku tugevdamine ja |
| --- | --- |

—

küberjulgeoleku tugevdamine ja

| — | digiteerimise laialdasem kasutamine. |
| --- | --- |

—

digiteerimise laialdasem kasutamine.

Vastupidav energialiit ja tulevikku suunatud kliimamuutuste poliitika

| — | Euroopa energialiidu loomine eesmärgiga tagada energiavarustuse kindlus, lõimida riiklikke energiaturgusid ning vähendada Euroopa energianõudlust ja energiatarbimise CO2-heiteid ning |
| --- | --- |

—

Euroopa energialiidu loomine eesmärgiga tagada energiavarustuse kindlus, lõimida riiklikke energiaturgusid ning vähendada Euroopa energianõudlust ja energiatarbimise CO2-heiteid ning

| — | mitmepoolne reaktsioon kliimamuutusele. |
| --- | --- |

—

mitmepoolne reaktsioon kliimamuutusele.

Süvendatud ja õiglasem siseturg

| — | Siseturu strateegia; |
| --- | --- |

—

Siseturu strateegia;

| — | tööjõu liikuvuse pake; |
| --- | --- |

—

tööjõu liikuvuse pake;

| — | kapitaliturgude liidu tegevuskava; |
| --- | --- |

—

kapitaliturgude liidu tegevuskava;

| — | finantsasutuste kriisilahendusraamistik ja |
| --- | --- |

—

finantsasutuste kriisilahendusraamistik ja

| — | lennunduspake. |
| --- | --- |

—

lennunduspake.

Kaubandus- ja investeerimisstrateegia töökohtade loomise ja majanduskasvu hoogustamiseks

Õigusruum ja põhiõigused

| — | ELi ühinemine Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooniga ja |
| --- | --- |

—

ELi ühinemine Euroopa inimõiguste kaitse konventsiooniga ja

| — | Euroopa julgeoleku tegevuskava. |
| --- | --- |

—

Euroopa julgeoleku tegevuskava.

Uus rändepoliitika

| — | Välja töötatakse uus lähenemisviis seaduslikule rändele, et muuta EL atraktiivseks sihtkohaks andekate ja oskusi omavate inimeste jaoks ning |
| --- | --- |

—

Välja töötatakse uus lähenemisviis seaduslikule rändele, et muuta EL atraktiivseks sihtkohaks andekate ja oskusi omavate inimeste jaoks ning

| — | parandada ELi saabuva rände haldamist kolmandate riikidega tehtava tihedama koostöö, liikmesriikide vahelise solidaarsuse ja inimkaubandusega võitlemise kaudu. |
| --- | --- |

—

parandada ELi saabuva rände haldamist kolmandate riikidega tehtava tihedama koostöö, liikmesriikide vahelise solidaarsuse ja inimkaubandusega võitlemise kaudu.

ELi üleilmse rolli tugevdamine

| — | Euroopa naabruspoliitika ja |
| --- | --- |

—

Euroopa naabruspoliitika ja

| — | 2015. aasta järgsed jätkusuutliku arengu eesmärgid. |
| --- | --- |

—

2015. aasta järgsed jätkusuutliku arengu eesmärgid.

Õiglane maksukeskkond

| — | Koostada maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastu võitlemise tegevuskava, mis sisaldab ELi tasandi meetmeid, mille abil oleks võimalik kehtestada põhimõte, et kasumi teenimise riik on ühtlasi maksustamise riik. Lisaks tuleks juurutada maksuotsuseid käsitleva teabe automaatne vahetamine ja stabiliseerida äriühingute maksubaasi ning |
| --- | --- |

—

Koostada maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettuste vastu võitlemise tegevuskava, mis sisaldab ELi tasandi meetmeid, mille abil oleks võimalik kehtestada põhimõte, et kasumi teenimise riik on ühtlasi maksustamise riik. Lisaks tuleks juurutada maksuotsuseid käsitleva teabe automaatne vahetamine ja stabiliseerida äriühingute maksubaasi ning

| — | kohustuslik teabevahetus maksuotsuste kohta. |
| --- | --- |

—

kohustuslik teabevahetus maksuotsuste kohta.

Demokraatlike muutuste liit

| — | Paremat õigusloomet käsitlev ELi kokkulepe; |
| --- | --- |

—

Paremat õigusloomet käsitlev ELi kokkulepe;

| — | kohustuslik läbipaistvusregister ja |
| --- | --- |

—

kohustuslik läbipaistvusregister ja

| — | muundatud organisme käsitlevate otsuste tegemise protsessi läbivaatamine. |
| --- | --- |

—

muundatud organisme käsitlevate otsuste tegemise protsessi läbivaatamine.

Majandus- ja rahaliidu tihendamine: jõupingutuste jätkamine majandusliku stabiilsuse edendamiseks ja investorite Euroopasse meelitamiseks.

Tööprogrammi ette valmistades uuris komisjon läbi ligikaudu 450 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud ettepanekut ning on teinud ettepaneku neist enam kui 80 tagasi võtta või muuta. Mõni ettepanek soovitakse tagasi võtta, kuna see ei lange kokku uue komisjoni prioriteetidega. Paljudel juhtudel jääb komisjon kindlalt pühendunuks nende ettepanekute eesmärkidele, kuid ettepanekutest ei ole kasu, kui need lihtsalt läbirääkimistelaual lebavad või neid läbirääkimiste käigus niivõrd lahjendatakse, et need ei saa enam oma algset eesmärki saavutada. Sellistel juhtudel teeb komisjon uue ettepaneku selle kohta, kuidas neid eesmärke paremini saavutada.

3.   ELI EELARVE ALATES SELLE VÄLJATÖÖTAMISEST KUNI SELLE TÄITMISELE HEAKSKIIDU ANDMISENI

3.1.   Eelarve ja rahastamine

Mitmeaastases finantsraamistikus on näidatud iga-aastased kulukohustuste assigneeringute piirmäärad rubriikide kaupa. Kõigi rubriikide ülemmäärade summa moodustab kõigi kulukohustuste assigneeringute ülemmäära. ELi eelarvest rahastatakse erinevaid poliitikavaldkondi ja programme kogu Euroopa Liidus. Komisjon teostab iga valdkonna konkreetseid programme, tegevust ja projekte vastavalt parlamendi ja nõukogu poolt mitmeaastases finantsraamistikus seatud prioriteetidele. Otsene seos iga-aastase eelarve ja ELi poliitikavaldkondade vahel on tagatud tegevuspõhise eelarvestamise abil. Tegevuspõhine eelarve liigendus võimaldab selgelt eristada ELi poliitikavaldkondi ja neist igaühele eraldatud vahendite kogusummat. Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 314 koostab eelarve komisjon ning selle võtavad vastu Euroopa Parlament ja nõukogu tavaliselt iga aasta detsembri keskel. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarveaasta tulud ja kulud olema tasakaalus.

Kaks peamist ELi rahastamisallikat on tulu omavahenditest ja mitmesugused tulud. ELi rahastamise ülekaalukalt suurim allikas on tulu omavahenditest, mis koguneb ELile eelarve rahastamiseks automaatselt, ilma et selleks oleks vaja täiendavat riiklike ametiasutuste otsust. Eelarve rahastamiseks vajamineva omavahendite kogusumma määrab kogukulu, millest on lahutatud mitmesugused tulud. Omavahendite kogusumma ei tohi ületada 1,23 % ELi kogurahvatulust. Omavahendid võib jagada traditsioonilisteks omavahenditeks (näiteks tollimaks), käibemaksupõhisteks omavahenditeks ja kogurahvatulul põhinevateks omavahenditeks. Mitmesugused ELi tegevusest saadavad tulud (näiteks konkurentsitrahvid) moodustavad tavaliselt alla 10 % kogutulust.

Põhimõtteliselt ei ole ELil lubatud oma eelarve rahastamiseks võtta laenu kapitaliturult ega finantsasutustelt.

3.2.   ELi eelarve täitmise ja eelarvest väljamaksete tegemise kord

Peamised põhitegevuskulud

ELi põhitegevuskulud katavad mitmeaastase finantsraamistiku erinevaid rubriike ja esinevad erinevas vormis olenevalt sellest, kuidas raha välja makstakse ja millist eelarve täitmise viisi kasutatakse. Alates 2014. aasta aruandest liigitab komisjon oma kulud järgmiselt.

| | Otsene eelarve täitmine. Seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused. |
| --- | --- |

Otsene eelarve täitmine. Seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui eelarvet täidavad otseselt komisjoni talitused.

| | Kaudne eelarve täitmine. Seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks ELi või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks ELi ametitele. |
| --- | --- |

Kaudne eelarve täitmine. Seda eelarve täitmise viisi kasutatakse juhul, kui komisjon teeb eelarve täitmise ülesandeks ELi või liikmesriikide õiguse alusel tegutsevatele ametiasutustele, näiteks ELi ametitele.

| | Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega. Selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub 80 % kuludest ja seda kasutatakse näiteks põllumajanduskulude ja struktuurimeetmete puhul. |
| --- | --- |

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega. Selle eelarve täitmise viisi korral delegeeritakse eelarve täitmine liikmesriikidele. Sellesse rühma kuulub 80 % kuludest ja seda kasutatakse näiteks põllumajanduskulude ja struktuurimeetmete puhul.

Finantsjuhtimises osalejad komisjonis

Volinike kolleegiumil lasub kollektiivne poliitiline vastutus, kuid praktikas ei kasuta ta talle pandud eelarve täitmise volitusi ise, vaid delegeerib need ülesanded igal aastal konkreetsetele avalikele teenistujatele, kes on tema ees aruandekohustuslikud ja kelle suhtes kohaldatakse finantsmäärust ja personalieeskirju. Neid töötajaid, kelleks üldiselt on peadirektorid ja talituste juhid, nimetatakse volitatud eelarvevahendite käsutajateks. Nemad omakorda võivad eelarve täitmise ülesandeid delegeerida edasivolitatud eelarvevahendite käsutajatele.

Eelarvevahendite käsutajad vastutavad kogu haldusprotsessi eest, alates selle kindlaksmääramisest, mida tuleb institutsiooni poolt seatud poliitikavaldkondade eesmärkide saavutamiseks teha, kuni algatatud tegevuse haldamiseni nii tegevuslikust kui ka eelarve seisukohast. Igalt eelarvevahendite käsutajalt nõutakse aasta tegevusaruande koostamist tema vastutusalasse kuuluva tegevuse kohta. Selles annab ta aru poliitika elluviimise tulemustest ja sellest, kas ta saab piisava kindlusega kinnitada, et tema aruandes kirjeldatud tegevuse jaoks eraldatud vahendeid on kasutatud sihtotstarbeliselt ja usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt ning et kehtestatud kontrollimenetlused pakuvad vajalikke tagatisi aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Vastavalt finantsmääruse artiklile 66 võtab komisjon vastu üksikuid aasta tegevusaruandeid hõlmava koondaruande, millega komisjon võtab endale üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve täitmise eest kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 317. Koondaruanne esitatakse parlamendile ja nõukogule. Käesolev aruanne ja aasta tegevusaruanne on kättesaadavad aadressil http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_en.htm.

Peaarvepidaja teeb makseid ja täidab eelarvevahendite käsutajate koostatud sissenõudekorraldusi ning vastutab sularahahalduse eest. Samuti vastutab ta raamatupidamiseeskirjade ja -meetodite kehtestamise, raamatupidamissüsteemide kinnitamise, raamatupidamisarvestuse pidamise ning institutsiooni raamatupidamise aastaaruande koostamise eest. Peaarvepidajal tuleb ka anda raamatupidamise aastaaruandele allkiri deklareerimaks, et see annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest.

Kulukohustuste võtmine ELi eelarvest väljamaksete tegemiseks

Enne kolmanda isiku ees juriidilise kohustuse võtmist (näiteks temaga lepingu või toetuslepingu sõlmimist) peab olemas olema eelarverida, mis võimaldab asjaomast tegevust aastaeelarvest rahastada. Eelarvereal peab olema ka piisavalt vahendeid kulude katmiseks. Kui need tingimused on täidetud, tuleb vajalikud vahendid eelarves reserveerida raamatupidamissüsteemis võetavate eelarveliste kulukohustuste abil, ja alles seejärel võib võtta juriidilise kohustuse. ELi eelarvest ei saa ühtegi summat välja maksta enne, kui peaarvepidaja on eelnevalt võtnud eelarvelise kulukohustuse.

Eelarvelise kulukohustuse heakskiitmise järel registreeritakse see eelarve raamatupidamissüsteemis, millest lähtuvalt kasutatakse assigneeringuid. See aga ei mõjuta finantsaruandeid (ega pearaamatut), sest kulusid ei ole veel kantud.

Makse tegemine

Komisjon on SWIFTi (Ülemaailmne Pankadevahelise Finantstelekommunikatsiooni Ühing) liige ja teeb aastas üle kahe miljoni makse. Makseid saab teha üksnes pärast seda, kui asjaomase tehinguga tegelev eelarvevahendite käsutaja on eelarvelise kulukohustuse heaks kiitnud.

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases juriidilises kohustuses kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud ettemaksena saadud eelmakse ELile tagastama. Väljamakstud eelmaksed ei muutu lõplikuks kuluks enne, kui on täidetud asjaomased kohustused. Seepärast kirjendatakse need esimese väljamakse tegemisel ELi bilansis varana.

Asjaomane ELi asutus saab kulutaotluse, millest peab nähtuma, et abisaaja on asjaomast eelmakse summat kasutanud vastavalt juriidilisele kohustusele. Kulutaotluste laekumise sagedus sõltub rahastatava meetme liigist ja tingimustest.

Rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid on määratletud alusaktis, pakkumiskutses, mõnes muus toetusesaajatele suunatud dokumendis ja/või toetuslepingu või -otsuse tingimustes. Pärast analüüsi kantakse rahastamiskõlblikud summad kuludesse ja teavitatakse abisaajat võimalikest mitterahastamiskõlblikest summadest.

Finantsmäärus ja muud kohaldatavad õigusaktid, mis eelkõige käsitlevad põllumajandust ja ühtekuuluvuspoliitikat, annavad õiguse kontrollida kulusid veel palju aastaid pärast nende kandmist. Vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse juhtumite avastamise korral kohaldatakse sissenõudmist või finantskorrektsioone (vt finantsaruande 6. lisa).

3.3.   Finantsaruandlus ja aruandekohustus

ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatakse finantsteave ELi institutsioonide, ametite ja muude asutuste kohta eelarve ja tekkepõhise raamatupidamise seisukohast. See aruanne ei sisalda liikmesriikide raamatupidamise aastaaruandeid.

Raamatupidamise aastaaruanne koosneb kahest eraldiseisvast, kuid omavahel seotud osast:

| a) | finantsaruanne ja |
| --- | --- |

a)

finantsaruanne ja

| b) | eelarve täitmise aruanne, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruanne, mis annab üksikasjaliku ülevaate eelarve täitmisest.

Komisjoni peaarvepidaja ülesanne on koostada ELi finantsaruanded ja tagada, et need annavad ELi finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude olulistest tahkudest õiglase ülevaate.

Lisaks eespool nimetatud aastaaruannetele koostatakse ka valdkondlikke eriaruandeid näiteks eelarvehalduse ja finantsjuhtimise, finantsinstrumentide, antud tagatiste ja finantskorrektsioonide kohta.

Komisjoni aruandlus ja aruandekohustus

Image

3.4.   Auditeerimine ja eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Audit

ELi raamatupidamise aastaaruannet ja vahendite haldamist auditeerib tema välisaudiitorina tegutsev Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda”), kes oma tegevuse käigus koostab ning esitab nõukogule ja parlamendile

| 1) | aastaaruande üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta; |
| --- | --- |

1)

aastaaruande üldeelarvest rahastatava tegevuse kohta;

| 2) | kontrollikoja audititele tugineva ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamuse, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ning |
| --- | --- |

2)

kontrollikoja audititele tugineva ja aastaaruandes kinnitava avalduse vormis esitatud arvamuse, millega kinnitatakse i) raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja ii) maksustatavatelt isikutelt kogutud tulude ja lõplikele abisaajatele tehtud maksetega seotud, raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, ning

| 3) | eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete valdkondade auditite käigus tehtud auditileiud. |
| --- | --- |

3)

eriaruanded, milles esitatakse konkreetsete valdkondade auditite käigus tehtud auditileiud.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine

Eelarvetsükli viimane etapp on asjaomase eelarveaasta eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Parlament on ELi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutav institutsioon. See tähendab, et pärast raamatupidamise aastaaruande auditeerimist ja lõplikku viimistlemist tuleb nõukogul soovitada ja seejärel parlamendil otsustada, kas anda heakskiit eelarve täitmisele komisjoni ja teiste ELi eelarvet täitvate ELi asutuste poolt asjaomasel eelarveaastal. Kõnealune otsus põhineb raamatupidamise aastaaruande läbivaatamisel, komisjoni koondaruandel ja iga-aastasel hindamisaruandel, kontrollikoja aastaaruandel, auditiarvamusel ja eriaruannetel ning komisjoni vastustel talle esitatud küsimustele ja täiendava teabe taotlustele.

Eelarve täitmisele heakskiidu andmine kujutab endast eelarve täitmise väliskontrolli poliitilist aspekti. See on otsus, millega parlament vabastab nõukogu soovituse põhjal komisjoni (ja teised ELi asutused) vastutusest asjaomase eelarve haldamisel ning mis tähistab asjaomase eelarve käsitlemise lõppu. Eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusel võib olla kolm tulemust: heakskiidu andmine, selle edasilükkamine või heakskiidu andmisest keeldumine. Parlamendi iga-aastase eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse juurde kuulub tingimata see, et kuulatakse ära volinike vastused parlamendi eelarvekontrollikomisjoni liikmete küsimustele nende poliitikavaldkondade kohta. Lõpliku eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruande, sealhulgas konkreetsed soovitused komisjonile meetmete võtmiseks, võtab vastu täiskogu. Eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevad nõukogu soovitused võtab vastu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu. Parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise aruanne ja nõukogu soovituse põhjal esitatakse igal aastal järelmeetmete aruanne, milles komisjon esitab ülevaate konkreetsetest meetmetest, mida ta on võtnud soovituste rakendamiseks.

4.   ELI KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED: FINANTSSEISUND 2014. AASTAL

4.1.   Üldised suundumused

Tulud

Tulude muutumine viie aasta jooksul (miljonites eurodes)

Image

2014. aastal kogurahvatulu põhistest omavahenditest saadud tulu vähenes, omavahenditest saadud tulu jäi samale tasemele ning kulude sissenõudmiste (finantskorrektsioonid ja sissenõudmised, vt finantsaruande lisa 3.5) summa peaaegu kahekordistus 1,8 miljardilt eurolt 3,4 miljardile eurole, kuna 2000.–2006. aasta ühtekuuluvuse valdkonna programmitöö perioodi lõpuleviimine ja seega ka rahastamiskõlbmatute kulude väljamaksete sissenõudmine oli jõudnud lõppjärku ning komisjon oli teinud olulisi muudatusi põllumajanduspoliitikas.

Kulud

Peamised kuluartiklid on Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF), Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) ja teiste maaelu arengu rahastamisvahendite, Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ülekandemaksed. Need moodustasid 2014. aastal peaaegu 70 % kõigist kuludest.

Kulud jäid üldiselt eelmise aasta tasemele. ERFi ja Ühtekuuluvusfondi puhul oli siiski märgata vähenemist, mis on tingitud sellest, et 2014. aastal kajastatud kulud on seotud üksnes 2007.–2013. aasta programmitöö perioodiga, kuid praeguse, 2014.–2020. aasta perioodi kulutusi ei ole veel kirjendatud programmide aeglase käivitumise tõttu (nende rakendamine liikmesriikides algas alles 2015. aastal).

EL kajastab ka tuleviku maksekohustusi kuludena, mida ei ole veel kantud kassapõhisesse raamatupidamisarvestusse. Suurenenud tulevaste maksekohustuste tasumisele kuuluvad summad on näidatud põllumajanduse ja maaelu arengu maksekohustusena. Kulude suurenemine ja negatiivne eelarveaasta tulem tuleneb volinike, Euroopa Parlamendi liikmete ja töötajate kogunenud pensioniõigustele vastavatest tulevastest maksekohustustest (eespool nimetatud makseid rahastatakse tulevastest eelarvetest ja need ei kajastu veel tuludes).

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem (kahjum) kasvas 4  365 miljonilt eurolt 2013. aastal 11  280 miljonile eurole 2014. aastal. Suurenemise peamine põhjus peitub märkimisväärses, 9,2 miljardi euroses (netosumma) aktuaarses kahjumis, mis tuleneb intressimäärade vähenemisest tingitud pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste tekkimisest. Sellised kõikumised on tingitud kehtivatest rahvusvahelistest raamatupidamiseeskirjadest ja praegusest majanduskeskkonnast ning on prognoositavad. Intressimäärade kasvul oleks vastupidine mõju.

Lisaks, kuna tegemist on aktuaarse hinnanguga kohustuste kogusummale teataval ajahetkel – 31. detsembril 2014 – ning selle aluseks on omakorda mitmesugused selle kuupäeva seisuga õiged eeldused, ei kajasta kahjum ELi eelarvest tegelikult tehtud makseid ega mõjuta pensionäridele ELi eelarvest vahetult järgnevatel aastatel makstavate summade suurust. Nende maksetega on juba arvestatud 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ja neid rakendatakse iga-aastase eelarvemenetluse kaudu.

Varad

Bilansi aktiva poole olulisimad punktid on finantsvara (investeeringud, laenud, raha) ja eelmaksete summad, mis moodustavad peaaegu 85 % ELi varadest. Laenude kogusumma on stabiilselt ligikaudu 60 miljardit eurot (vt lisa 4.3.2), kuid ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite puhul toimus peaaegu 2 miljardi eurone suurenemine (vt lisa 4.3.1). Aktiva poolel kajastatud kinnisvara ja seadmed on programmi „Copernicus” vara (1,5 miljardit eurot) ja Galileo ehitamisel olev vara (1,5 miljardit eurot).

Viimastel aastatel on ELi institutsioonid suutnud eelarveaasta lõpu seisuga hoida raha ja raha ekvivalentidena hoitavad summad madalal tasemel. Märkimisväärne 17,5 miljardi eurone rahasaldo 31. detsembri 2014. aasta seisuga on seotud eelarvemenetlusega ja tuleneb liikmesriikidelt 2014. aasta detsembris saadud käibemaksu ja kogurahvatulu põhiste omavahendite osamaksudest (vt finantsaruande lisa 2.8.1).

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

Image

ELi 2014. aasta bilansi varad (163 miljardit eurot) ja kohustused (221 miljardit eurot)

| Varad | Kohustused |
| --- | --- |
| | |

Varad

Kohustused

Image

Image

Kohustused

Passiva poole neli peamist punkti on järgmised: pensionid ja muude töötajahüvitiste kohustused, finantskohustused, kreditoorne võlgnevus ja kumuleerunud kulud. Suurima muutusena võrreldes 2013. aastaga suurenesid pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustused 46,8 miljardilt eurolt 2013. aastal 58,6 miljardile eurole 2014. aastal Seda põhjustas peamiselt intressimäärade märkimisväärne vähenemine (vt eespool).

See, et kohustused ületavad varasid, ei tähenda, et ELi institutsioonid on rahalistes raskustes. Pigem kajastab see seda, et teatavaid kohustusi rahastatakse tulevaste eelarvete kaudu. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse 2014. aastal paljusid kulusid, mis tegelikult tasutakse alles 2015. aastal või hiljem ning mida rahastatakse tulevaste aastate eelarvest. Kõige suuremad summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) meetmetega (mille maksed teostatakse 2015. aastal) ja töötajate hüvitistega (maksed teostatakse järgmise rohkem kui 30 aasta jooksul).

4.2.   Eelmaksed

Komisjon teeb kõik endast oleneva, eelmaksed püsiksid sobival tasemel. Oluline on leida tasakaal piisava kontrollimise ja kulude õigeaegse kajastamise vahel. Tuleks märkida, et mitmeaastase finantsraamistiku etapp mõjutab eelmaksete määra oluliselt – näiteks mitmeaastase finantsraamistiku algjärgus tehakse tavaliselt liikmesriikidele suuri ettemakseid ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas.

Eelmakse kogusumma (ilma muid liikmesriikidele tehtavaid ettemaksed arvesse võtmata) ELi bilansis on 45,2 miljardit eurot, millest 99,8 % on seotud komisjoni tegevusega. Umbes 76 % komisjoni eelmaksete summast rakendatakse koostöös liikmesriikidega, mis tähendab, et eelarve täitmine on delegeeritud liikmesriikidele ja komisjonil teostab selle üle järelevalvet.

Komisjoni eelmaksed iga eelarve täitmise viisi puhul

Image

Enamik kuludest, mis tehakse koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames, on põllumajanduskulud ja struktuurimeetmete kulud. Suurimad eelmaksete summad on ette nähtud Euroopa Regionaalarengu Fondile (ERF) ja Ühtekuuluvusfondile, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondile (EAFRD) ja Euroopa Sotsiaalfondile (ESF).

Fondide kulutused koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise puhul

Image

4.3.   Rahastamisvahendid

4.3.1.   ELi eelarvest rahastatavad rahastamisvahendid eelarve otsese ja kaudse täitmise puhul

Rahastamisvahendite osatähtsus ja maht eelarve täitmisel suureneb aastast aastasse. Sellise lähenemisviisi põhimõte seisneb selles, et kui eelarve täitmise tavapärasest meetodi puhul antakse toetusi ja subsiidiume, siis antud juhul on rahalisel toetusel võimendav mõju, mille tõttu saab lõplik abisaaja rohkem kui ühe euro iga ELi eelarvest rahastamisvahendite kaudu kulutatud euro kohta. See on ELi eelarve arukas kasutamine, mille eesmärk on suurendada olemasolevate vahendite mõju.

ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite müügivalmis finantsvarad

Image

Üldiselt esineb kolme peamist tüüpi rahastamisvahendeid:

| — | omakapitaliinstrumendid, |
| --- | --- |

—

omakapitaliinstrumendid,

| — | laenuvahendid ja |
| --- | --- |

—

laenuvahendid ja

| — | tagatisvahendid. |
| --- | --- |

—

tagatisvahendid.

Suuremate vahendite põhiandmed on järgmised.

Välistegevuse tagatisfond (varade suurus 1  996 miljonit eurot)

Välistegevuse tagatisfond hõlmab laene, mille EL on taganud nõukogu otsuse alusel, eelkõige Euroopa Investeerimispanga (EIP) ELi-väliseid laenutehinguid ning makromajandusliku finantsabi raames antud laene ja Euratomi ELi-väliseid laene. See on EIP hallatav pikaajaline rahastamisvahend, mille pikaajalise osa suurus on 1  489 miljonit eurot ja millest kaetakse ELi poolt tagatud laene makseviivituse korral. Tagatisfondi rahastatakse ELi üldeelarvest summa ulatuses, mis ulatub 9 %ni toimingute põhisummast, tagatisfondi varadest tehtud investeeringutelt saadud intressitulust ja summadest, mis on sisse nõutud maksekohustusi mittetäitvatelt võlgnikelt, kelle puhul tagatisfond on pidanud oma tagatise realiseerima. Iga-aastane ülejääk makstakse tuluna ELi eelarvesse tagasi.

Euroopa Liit peab moodustama tagatisreservi kolmandatele riikidele antud laenude tagamiseks. Reserv on mõeldud selleks, et katta tagatisfondi vajadused ja vajaduse korral sellised kasutusele võetud tagatised, mis on suuremad kui tagatisfondi kasutada olevad summad, et nimetatud summad saaks eelarvesse kanda. Kõnealune reserv vastab sihtsummale, milleks on 9 % eelarveaasta lõpu seisuga veel tagasi maksmata laenudest.

Riskijagamisrahastu (varade suurus 961 miljonit eurot)

Riskijagamisrahastut haldab EIP ja komisjoni investeerimisportfelli kasutatakse sellise finantsriski katteks, mis tuleneb EIP poolt rahastamiskõlblikele teadusprojektidele antud laenudest ja tagatistest. Komisjoni eelarves on riskijagamisrahastule ette nähtud kokku kuni 1 miljard eurot, millest kuni 800 miljonit eurot on ette nähtud programmi „Koostöö” ja kuni 200 miljonit eurot programmi „Võimekus” raames. EIP on võtnud kohustuse eraldada sama suur summa. 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames ei saa riskijagamisrahastu eelarvest uusi osamaksusid. 31. detsembri 2014. aasta seisuga ulatus komisjoni ning lisaks EFTA ja kolmandate riikide osalus riskijagamisrahastus 856 miljoni euroni. 2014. aastal paigutati ELi toetus riskijagamisrahastule (375 miljonit eurot) ümber järgmisse võlainstrumenti, mis on moodustatud programmi „Horisont 2020” raames. Finantsaruande lisas 5.2.1 tingimusliku kohustusena esitatud nõue kujutab endast 31. detsembri 2014. aasta seisuga kajastatud hinnangulist maksimaalset kahjumit, mida komisjon kannaks riskijagamisrahastu raames EIP antud laenude või tagatiste puhul esinevate maksekohustuste täitmata jätmise korral. Tuleks märkida, et komisjoni kogu risk on piiratud summaga, mille ta on rahastusse maksnud.

„Horisont 2020” (varade suurus 643 miljonit eurot)

„Horisont 2020” on 2014.–2020. aasta mitmeaastase finantsraamistiku raames loodud uus omakapitaliinstrument. „Horisont 2020” eesmärk on aidata kaasa majanduskasvu ja töökohtade loomise elavdamisele. Seda toetavad poliitiliselt Euroopa riigijuhid ja Euroopa Parlamendi liikmed, kes on otsustanud, et teadusuuringud on investeering tulevikku ning on seetõttu kesksel kohal aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu ja tööhõive edendamise ELi tegevuskavas. „Horisont 2020”, mis kätkeb endas teadusuuringuid ja innovatsiooni, aitab kaasa eesmärkide täitmisele, asetades rõhu tipptasemel teadusele, juhtpositsioonile tööstuses ja ühiskondlike probleemide lahendamisele. Eesmärk on tagada, et Euroopa teeb maailmatasemel teadust, kõrvaldab takistused innovatsiooni teelt ning hõlbustab avaliku ja erasektori koostööd innovatsiooni nimel. Programmi „Horisont 2020” haldab Euroopa Investeerimisfond.

ETFi käivitusprogramm (varade suurus 524 miljonit eurot)

Euroopa tehnoloogiaedendusprojekti (ETF) käivitusprogramm hõlmab EIFi halduses olevat kasvu ja tööhõivet käsitlevat programmi, ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastast programmi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi. Kõigi nende programmidega toetatakse uute väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja rahastamist, tehes selleks investeeringuid sobivatesse spetsialiseerunud riskikapitali fondidesse.

TEN-T projektide laenutagamisvahend (varade suurus 235 miljonit eurot)

TEN-T (üleeuroopaliste transpordivõrkude) projektide laenutagamisvahendist (LGTT) antakse tagatisi tuluga seotud riski leevendamiseks TEN-T projektide algusaastatel. Eeskätt kaetakse tagatisega täielikult valmisolekukrediidiliinid, mida kasutatakse üksnes juhul, kui projekti rahavoogudest ei piisa kõrgema nõudeõiguse järguga võlgade teenindamiseks. Nimetatud meetme puhul on tegemist komisjoni ja EIP ühise finantstootega. Rahastamisperioodiks 2007–2013 oli laenutagamisvahendi fondikapitali osamaksudeks algselt ette nähtud 1 miljard eurot, mis jagunenuks võrdselt komisjoni ja EIP vahel. Määrusega nr 670/2012 seda muudeti, paigutades 200 miljonit eurot ümber projektivõlakirjade algatusele ja 50 miljonit eurot toetusteks. Seega on ELi osamaksudeks laenutagamisvahendile veel võimalik kasutada kokku 250 miljonit eurot.

31. detsembri 2014. aasta seisuga oli komisjon maksnud LGTTsse 212 miljonit eurot. Finantsaruande lisas 5.2.1 tingimusliku kohustusena kajastatud nõue kujutab endast 31. detsembri 2014. aasta seisuga kajastatud hinnangulist maksimaalset kahjumit, mida komisjon kannaks LGTT raames EIP antud laenude puhul esinevate maksekohustuste täitmata jätmise korral. Tuleks märkida, et komisjoni kogu risk on piiratud summaga, mille ta on sellesse meetmesse maksnud.

Rahastamisvahendid liikide kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Varad kokku | Kohustused kokku | Antud tagatised |
| Laenu-/omakapitali-/tehnilise abi rahastamisvahendid | | | |
| Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse raames toimuva majandus- ja rahandusalase koostöö MEDA rahastamisvahend | 290 | (3) | |
| Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI) | 167 | (7) | |
| | 457 | (9) | |
| Laenuvahendid: laenud VKEde toetuseks | 19 | — | |
| Omakapitaliinstrumendid: | | | |
| Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames | 323 | (0) | |
| ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 31 | — | |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 118 | — | |
| Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete laenufond | 10 | 0 | |
| Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete innovatsioonifond | 21 | 0 | |
| Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 (ETF) | 19 | (0) | |
| Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF) | 72 | — | |
| Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase raamprogrammi omakapitalirahastu | 183 | (0) | |
| Marguerite'i fond | 37 | — | |
| Tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” | 60 | — | |
| Loodussäästliku Majanduskasvu Fond idapoolsetele naaberriikidele | 52 | — | |
| Euroopa Energiatõhususe Fond | 89 | — | |
| Tehnosiirde katseprojektid | 2 | (0) | |
| Aasia mikrorahastamisalgatuse võlafond | 10 | — | |
| Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond SANAD | 9 | — | |
| | 1  035 | (1) | |
| Tagatisvahendid: | | | |
| VKEde tagatissüsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames (CIP SMEG) | 151 | (259) | — |
| ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME) | 39 | (1) | (42) |
| ELi rahastamisalgatus uuenduslikele ettevõtjatele („Horisont 2020”) | 478 | (11) | (98) |
| VKEde tagatised („Horisont 2020”) | 165 | (1) | (267) |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT) | 235 | (3) | (209) |
| Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv tagatisvahend | 21 | (2) | (10) |
| Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane raamprogramm | 26 | (41) | — |
| Looduskapitali rahastamisvahend | 3 | — | — |
| Projektivõlakirjade vahend | 149 | (2) | (138) |
| Energiatõhususe vahendi erasektori poolne rahastamine | 6 | (0) | — |
| Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress” | 13 | (9) | — |
| Riskijagamisrahastu | 961 | (32) | (883) |
| VKEde tagatissüsteem | 60 | (15) | — |
| | 2  309 | (376) | (1  647) |
| Kokku | 3  820 | (386) | (1  647) |
| Välistegevuse tagatisfond | 1  996 | (25) | (19  198) |

(miljonites eurodes)

Varad kokku

Kohustused kokku

Antud tagatised

Laenu-/omakapitali-/tehnilise abi rahastamisvahendid

Euroopa – Vahemere piirkonna partnerluse raames toimuva majandus- ja rahandusalase koostöö MEDA rahastamisvahend

290

(3)

Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrument (ENPI)

167

(7)

457

(9)

Laenuvahendid: laenud VKEde toetuseks

19

—

Omakapitaliinstrumendid:

Suure kasvupotentsiaaliga ja uuenduslike VKEde süsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames

323

(0)

ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

31

—

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

118

—

Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete laenufond

10

0

Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv ettevõtete innovatsioonifond

21

0

Euroopa tehnoloogia käivitusprogramm 1998 (ETF)

19

(0)

Ülemaailmne energiatõhususe ja taastuvenergia fond (GEEREF)

72

—

Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastase raamprogrammi omakapitalirahastu

183

(0)

Marguerite'i fond

37

—

Tööhõive elavdamise ja sotsiaalse kaasamise Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress”

60

—

Loodussäästliku Majanduskasvu Fond idapoolsetele naaberriikidele

52

—

Euroopa Energiatõhususe Fond

89

—

Tehnosiirde katseprojektid

2

(0)

Aasia mikrorahastamisalgatuse võlafond

10

—

Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika VKEde Fond SANAD

9

—

1  035

(1)

Tagatisvahendid:

VKEde tagatissüsteem konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi raames (CIP SMEG)

151

(259)

—

ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm (COSME)

39

(1)

(42)

ELi rahastamisalgatus uuenduslikele ettevõtjatele („Horisont 2020”)

478

(11)

(98)

VKEde tagatised („Horisont 2020”)

165

(1)

(267)

TEN-T projektide laenutagamisvahend (LGTT)

235

(3)

(209)

Lääne-Balkani riikide ettevõtluse arengu ja innovatsiooni rahastamise vahendi juurde kuuluv tagatisvahend

21

(2)

(10)

Ettevõtete ja ettevõtluse mitmeaastane raamprogramm

26

(41)

—

Looduskapitali rahastamisvahend

3

—

—

Projektivõlakirjade vahend

149

(2)

(138)

Energiatõhususe vahendi erasektori poolne rahastamine

6

(0)

—

Euroopa mikrokrediidirahastu „Progress”

13

(9)

—

Riskijagamisrahastu

961

(32)

(883)

VKEde tagatissüsteem

60

(15)

—

2  309

(376)

(1  647)

Kokku

3  820

(386)

(1  647)

Välistegevuse tagatisfond

1  996

(25)

(19  198)

4.3.2.   Komisjoni hallatav laenuvõtmise ja -andmise tegevus

ELile on Euroopa Liidu lepinguga antud õigus teha laenuvõtmise tehinguid, et kaasata oma spetsiifiliste volituste täitmiseks vajalikke rahalisi vahendeid. Komisjon haldab ELi nimel praegu kolme peamist programmi (makromajanduslik finantsabi (MFA), maksebilansi toetamise mehhanism ja Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)), mille raames ta võib anda laenusid ja rahastada neid võlainstrumentide emiteerimise teel, pakkudes neid kapitaliturgudel või otse finantsasutustele.

Image

ELi laenuvõtmis- ja -andmistehingud on eelarvevälised tehingud. ELi poolt nimetatud programmide raames antavate laenutehingute rahastamiseks kaasatakse kapitali kapitaliturgudelt või finantsasutustelt. ELil ei ole lubatud võtta laenusid oma tavapäraste eelarveliste kulude ega eelarvepuudujäägi rahastamiseks. Võetud laenude maht kõigub suunatud emissioonidest, mille maht on kuni 500 miljonit eurot, kuni sihttasemepõhiste võlakirjaemissioonideni (mille maht on vähemalt 1 miljard eurot). Üldjuhul laenatakse vahendid abi saavale riigile välja võetud laenuga samadel tingimustel, s.o sama kupongimäära ja lõpptähtajaga ja samas summas. Kuigi antud ja võetud laenude puhul järgitakse samade tingimuste metoodikat, on rahastamisinstrumendist tuleneva laenu teenindamine siiski ELi juriidiline kohustus, mis tagab kõigi maksete täieliku ja tähtaegse tasumise. Komisjon on kehtestanud korra, millega tagatakse laenu tagasimaksmine ka laenu tagasimaksetähtaja ületamise puhul. Iga riigi programmi puhul otsustavad parlament, nõukogu ja komisjon laenu kogusumma, tasumisele kuuluvate osamaksete (maksimaalse) arvu ja laenupaketi maksimaalse (keskmise) lõpptähtaja. Seejärel lepivad komisjon ja abi saav riik kokku laenu/rahastamise parameetrid, sh osamaksed ja nende osade maksmise. Lisaks sellele olenevad kõik osamaksed, v.a esimene osamakse, rangete tingimuste täitmisest, mis ELi ja Rahvusvahelise Valuutafondi ühise finantsabi andmise puhul sarnanevad Rahvusvahelise Valuutafondi toetuste kokkulepitud tingimustega, mis on veel üks rahastamise ajastamist mõjutav tegur. See tähendab, et emissioonide ajastamine ja lõpptähtajad olenevad sellega seonduvast ELi laenuandmise tegevusest. Rahastatavad summad on nomineeritud ainult eurodes ja lõpptähtaeg jääb vahemikku 3–30 aastat.

ELi võetud laenud on tema otsesed ja tingimusteta kohustused, millele on andnud garantii 28 liikmesriiki. ELi mittekuuluvatele riikidele laenude andmiseks võetud laenud on kaetud välistegevuse tagatisfondist. Kui abi saaval liikmesriigil peaks tekkima makseviivitus, siis võetakse võla teenindamiseks vajalikud vahendid võimaluse korral komisjoni kättesaadavast sularahahalduse vahendite saldost. Kui see ei ole võimalik, saab komisjon vajalikud vahendid liikmesriikidelt. ELi liikmesriikidel on ELi omavahendeid käsitlevate õigusaktide (nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikkel 12) kohaselt juriidiline kohustus teha ELi kohustuste täitmiseks kättesaadavaks piisavad vahendid. Seega on investorid avatud üksnes ELi krediidiriskile, mitte aga rahastatud laenude saaja krediidiriskile. Antud laenude katmine samadel tingimustel võetud laenudega tagab, et ELi eelarvele ei avaldu intressi- ega valuutarisk.

Maksebilanss

Maksebilansi toetamise mehhanism on poliitiline rahastamisvahend, millest antakse ELi liikmesriikidele keskpika tähtajaga finantsabi. See võimaldab anda laene liikmesriikidele, kelle maksebilanss või kapitali liikumine on sattunud raskustesse või kelle puhul selline oht on suur. Kõnealusest rahastamisvahendist võib toetada üksnes neid liikmesriike, kes ei ole eurot kasutusele võtnud. Maksebilansi toetamise mehhanismist anti abi Lätile enne euro kasutuselevõtmist 1. jaanuaril 2014. Rahastamisvahendist antavate laenude jäägi ülempiir on 50 miljardit eurot. Maksebilansi toetamise mehhanismi laenudega seoses võetud laenud on tagatud ELi eelarvega, seega on eelarvele 31. detsembri 2014. aasta seisuga avalduv maksimaalne võimalik risk nende laenude puhul 8,6 miljardit eurot (allpool märgitud 8,4 miljardi euro näol on tegemist nimiväärtusega).

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Ungari | Läti | Rumeenia | Kokku |
| Antud laenud kokku | 6  500 | 3  100 | 8  400 | 18  000 |
| 31.12.2013 seisuga välja makstud | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| 2014. aastal välja makstud | — | — | — | — |
| 31.12.2014 seisuga välja makstud laenud | 5  500 | 2  900 | 5  000 | 13  400 |
| 31.12.2014 seisuga tagasi makstud laenud | (4  000) | (1  000) | — | (5  000) |
| 31.12.2014 seisuga tagasi maksmata summa | 1  500 | 1  900 | 5  000 | 8  400 |

(miljonites eurodes)

Ungari

Läti

Rumeenia

Kokku

Antud laenud kokku

6  500

3  100

8  400

18  000

31.12.2013 seisuga välja makstud

5  500

2  900

5  000

13  400

2014. aastal välja makstud

—

—

—

—

31.12.2014 seisuga välja makstud laenud

5  500

2  900

5  000

13  400

31.12.2014 seisuga tagasi makstud laenud

(4  000)

(1  000)

—

(5  000)

31.12.2014 seisuga tagasi maksmata summa

1  500

1  900

5  000

8  400

Järgmises tabelis on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik.

Ajavahemikus 2008. aasta novembrist kuni 2009. aasta maini anti Ungarile, Lätile ja Rumeeniale finantsabi kokku 14,6 miljardi euro suuruses summas, millest 13,4 miljardit eurot oli 2011. aasta lõpuks välja makstud. Tuleks märkida, et Ungari jaoks mõeldud maksebilansi toetamise abiprogramm aegus 2010. aasta novembris (1 miljard eurot jäi sealjuures kasutamata) ning esimesed kaks tagasimakset summas 2 miljardit eurot laekusid tähtaegselt 2011. aasta detsembris ja 2014. aasta novembris laekus (samuti tähtaegselt) veel 2 miljardit eurot. Läti jaoks mõeldud maksebilansi toetamise abiprogramm aegus 2012. aasta jaanuaris (200 miljonit eurot jäi sealjuures kasutamata) ning esimesed kaks tagasimakset summas 1 miljard eurot laekusid tähtaegselt 2014. aasta aprillis ja 2015. aasta jaanuaris laekus (samuti tähtaegselt) veel 1,2 miljardit eurot. Rumeenia jaoks mõeldud esimene maksebilansi toetamise abiprogramm aegus 2012. aasta mais ja selle raames maksti välja kogu eraldatud summa 5 miljardit eurot. Esimene tagasimakse summas 1,5 miljardit eurot laekus tähtaegselt 2015. aasta jaanuaris.

Rumeenia taotles 2011. aasta veebruaris maksebilansi toetamise mehhanismi raames järelmeetmena ennetavat finantsabi, et toetada majanduskasvu taaskäivitumist. 12. mail 2011. aastal otsustas nõukogu teha Rumeeniale ELi maksebilansi toetamise mehhanismi raames kättesaadavaks ennetava finantsabi summas kuni 1,4 miljardit eurot (nõukogu otsus 2011/288/EL), kuid see aegus 2013. aasta märtsi lõpus ilma, et seda oleks kasutatud. Pärast Rumeenia teist ennetava finantsabi taotlust otsustas nõukogu 22. oktoobril 2013 võtta ELi maksebilansi toetamise mehhanismi raames kuni 2 miljardi euro suuruse uue ennetava abimeetme (nõukogu otsus 2013/531/EL), mida on võimalik aktiveerida kuni 30. septembrini 2015. Kui selle aktiveerimist taotletakse, antakse seda finantsabi laenuna, mille maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on kaheksa aastat. Kõnealune 2 miljardi euro suurune ennetava finantsabi programm on praegu ainus aktiivne maksebilansi toetamise mehhanismi programm ning tegemist on programmi ainsa veel kättesaadava summaga.

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| Antud laenud kokku | 22  500 | 26  000 | 48  500 |
| 31.12.2013 seisuga välja makstud | 21  700 | 22  100 | 43  800 |
| 2014. aastal välja makstud | 800 | 2  200 | 3  000 |
| 31.12.2014 seisuga välja makstud laenud | 22  500 | 24  300 | 46  800 |
| 31.12.2014 seisuga tagasi makstud laenud | — | — | — |
| 31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud | 22  500 | 24  300 | 46  800 |

(miljonites eurodes)

Iirimaa

Portugal

Kokku

Antud laenud kokku

22  500

26  000

48  500

31.12.2013 seisuga välja makstud

21  700

22  100

43  800

2014. aastal välja makstud

800

2  200

3  000

31.12.2014 seisuga välja makstud laenud

22  500

24  300

46  800

31.12.2014 seisuga tagasi makstud laenud

—

—

—

31.12.2012 seisuga tagasimaksmata laenud

22  500

24  300

46  800

Järgmises tabelis on näidatud nende laenude tagasimaksegraafik.

11. mail 2010 võttis nõukogu vastu Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (nõukogu määrus (EL) nr 407/2010), et säilitada finantsstabiilsus Euroopas. Mehhanism põhineb ELi toimimise lepingu artikli 122 lõikel 2 ning võimaldab anda finantsabi liikmesriigile, kes on raskustes või kellel on tõsine oht sattuda suurtesse raskustesse, mida põhjustavad temast olenematud erandlikud asjaolud. Abi võidakse anda laenu või krediidiliini vormis. Komisjon laenab ELi nimel vahendeid kapitaliturgudelt või finantsasutustelt ja laenab need vahendid abi saavale liikmesriigile. Iga riigi suhtes, kes saab EFSMi raames laenu, koostatakse enne laenu järjekordse osamakse väljamaksmist kvartalihinnang laenu saamise poliitikatingimuste täitmise kohta.

Majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 9. mai 2010. aasta järeldustega kehtestati mehhanismi maksimaalseks mahuks 60 miljardit eurot, kuid seadusjärgne ülemmäär on sätestatud nõukogu määruse nr 407/2010 artikli 2 lõikes 2, mille kohaselt on veel tagasimaksmata laenude või krediidiliinide laenujääk piiratud omavahendite ülemmäära piiresse jääva varuga. EFSMi raames välja makstud laenudega seoses võetud laenud on tagatud ELi eelarvega; seega on eelarvele 31. detsembri 2014. aasta seisuga avalduv maksimaalne võimalik risk nende laenude puhul 47,5 miljardit eurot (eespool märgitud 46,8 miljardi euro näol on tegemist nimiväärtusega). Kuna EFSMi raames võetud laenud on tagatud ELi eelarvega, teostab parlament komisjoni EFSMi tehingute üle järelevalvet ja rakendab kontrolli eelarvemenetluse ning eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse käigus. Kuna mõlemad EFSMi programmid on aegunud, ei ole eelmises tabelis kasutamata summasid esitatud.

Nõukogu tegi 2010. aasta detsembris rakendusotsuse maksimaalselt 22,5 miljardi euro suuruse laenu andmiseks Iirimaale ja 2011. aasta mais maksimaalselt 26 miljardi euro suuruse laenu andmiseks Portugalile. Algsetes rakendusotsustes nähti ette marginaaliga intressimäär, et tulemuseks oleks IMFi toetusega sarnased tingimused. 11. oktoobri 2011. aasta rakendusotsustega nr 682/2011 ja nr 683/2011 tühistas nõukogu intressimäära marginaali tagasiulatuvalt ja pikendas laenude maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega 7,5 aastalt 12,5 aastale ning nende üksikute osade tagasimaksetähtaega kuni 30 aastani. Nõukogu pikendas oma 21. juuni 2013. aasta rakendusotsustega nr 313/2013 ja 323/2013 veelgi Iirimaale ja Portugalile antud EFSMi laenude maksimaalset keskmist tagasimaksetähtaega 7 aasta võrra, s.o 19,5 aastani. Tähtaja pikendamine parandab mõlema riigi võla lunastamise tingimusi ja vähendab nende võla refinantseerimise vajadust programmijärgsel ajal.

Viimased kolm osa maksti välja 2014. aastal: 2014. aasta märtsis Iirimaale 0,8 miljardit eurot ja Portugalile 1,8 miljardit eurot ning 2014. aasta novembris Portugalile 0,4 miljardit eurot. Portugalile võimaldatud 1,7 miljardit euro suuruse finantsabi tähtaeg lõppes, ilma et seda oleks taotletud. Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi raames enam ei ole mingeid kasutada olevaid summasid.

Järgmises tabelis on esitatud ülevaade EFSMist ja maksebilansi toetamise mehhanismist antud laenusummade (nominaalväärtuses, miljardites eurodes) kavandatud tagasimaksegraafikust aruandele allakirjutamise kuupäeva seisuga.

| Aasta | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Kokku |
| --- | --- | --- | --- |
| Ungari | Läti | Rumeenia | Kokku | Iirimaa | Portugal | Kokku |
| 2015 | | | | 0 | 5,0 | | 5,0 | 5,0 |
| 2016 | 1,5 | | | 1,5 | | 4,75 | 4,75 | 6,25 |
| 2017 | | | 1,15 | 1,15 | | | 0 | 1,15 |
| 2018 | | | 1,35 | 1,35 | 3,9 | 0,6 | 4,5 | 5,85 |
| 2019 | | 0,5 | 1,0 | 1,5 | | | 0 | 1,5 |
| 2021 | | | | 0 | 3,0 | 6,75 | 9,75 | 9,75 |
| 2022 | | | | 0 | | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2024 | | | | 0 | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | | 0,2 | | 0,2 | | | 0 | 0,2 |
| 2026 | | | | 0 | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | | | | 0 | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | | | | 0 | 2,3 | | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | | | | 0 | | 0,4 | 0,4 | 0,4 |
| 2032 | | | | 0 | 3,0 | | 3,0 | 3,0 |
| 2038 | | | | 0 | | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | | | | 0 | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Kokku | 1,5 | 0,7 | 3,5 | 5,7 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 52,5 |

Aasta

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Kokku

Ungari

Läti

Rumeenia

Kokku

Iirimaa

Portugal

Kokku

2015

0

5,0

5,0

5,0

2016

1,5

1,5

4,75

4,75

6,25

2017

1,15

1,15

0

1,15

2018

1,35

1,35

3,9

0,6

4,5

5,85

2019

0,5

1,0

1,5

0

1,5

2021

0

3,0

6,75

9,75

9,75

2022

0

2,7

2,7

2,7

2024

0

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

0,2

0

0,2

2026

0

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

0

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

0

2,3

2,3

2,3

2029

0

0,4

0,4

0,4

2032

0

3,0

3,0

3,0

2038

0

1,8

1,8

1,8

2042

0

1,5

1,5

3,0

3,0

Kokku

1,5

0,7

3,5

5,7

22,5

24,3

46,8

52,5

Makromajanduslik finantsabi

Makromajanduslik finantsabi on poliitiline rahastamisvahend, millega ELi territooriumile geograafiliselt lähedal asuvatele partnerriikidele antakse sidumata ja mittesihtotstarbelist maksebilansi ja/või eelarvetoetust. Makromajanduslik finantsabi võib olla keskmise või pika tähtajaga laen või toetus või mõlema asjakohane kombinatsioon ja tavaliselt lisandub see rahastamisele, mida pakutakse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) toetatavate kohandamis- ja reformiprogrammide raames. Neid laenusid tagab välistegevuse tagatisfond (vt finantsaruande lisa 2.4).

4.3.3.   ELi lepingu raamistiku välised valitsustevahelised finantsstabiilsusmehhanismid: Euroopa Finantsstabiilsuse Fond ja Euroopa stabiilsusmehhanism

Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi (EFSF) asutasid euroala liikmesriigid selleks, et see kaitseks Euroopa finantsstabiilsust, andes euroala liikmesriikidele finantsabi. Euroopa Finantsstabiilsuse Fond ei ole see ELi asutus ega ole konsolideeritud ELi raamatupidamise aastaaruandesse. See fond ei ole tagatud ELi eelarvega. Sellest tulenevalt sellel ELi raamatupidamise aastaaruandele mõju puudub, välja arvatud allpool kirjeldatud võimaliku karistustest saadava tulu osas. Seoses Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) jõustumisega (vt allpool) ei andnud EFSF pärast 1. juulit 2013 enam uut finantsabi.

Komisjon vastutab finantsabiga seotud poliitikatingimuste üle peetavate läbirääkimiste ja nende tingimuste täitmise jälgimise eest. Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1173/2011 on lubatud kehtestada euroala liikmesriikidele trahvide vormis karistusi. Selliseid trahve, mille summa on 0,2 % liikmesriigi eelneva aasta SKPst, saab kohaldada juhul, kui liikmesriik ei ole võtnud asjakohaseid meetmeid ülemäärase eelarvepuudujäägi kõrvaldamiseks või kui statistikaga on manipuleeritud. Samamoodi on määrusega (EL) nr 1174/2011, mis käsitleb makromajanduslikku tasakaalustamatust, euroala liikmesriigile ette nähtud iga-aastane trahv summas on 0,1 % SKPst juhul, kui see liikmesriik ei ole võtnud nõutud parandusmeetmeid või kui esitatud on ebapiisav parandusmeetmete kava. Määrusega (EL) nr 1177/2011 ajakohastati määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta. Selle ajakohastatud määrusega nähakse ette võimalus määrata euroala liikmesriikidele trahve (summas 0,2 % SKPst, millele liidetakse muutuv trahviosa). Trahvid kantakse esmalt ELi eelarvesse ja sealt EFSFi. See tähendab, et selliseid summasid kajastatakse nii eelarve tuludena kui ka kuludena, mistõttu kokkuvõttes neil mõju eelarvele puudub. Samuti puudub neil mõju ELi finantsaruannetes esitatud eelarveaasta tulemile.

Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM) on rahvusvahelise avaliku õiguse alusel väljaspool Euroopa Liidu lepingu raamistikku tegutsev valitsustevaheline organisatsioon. Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingule kirjutasid alla 17 liikmesriiki, kes sel ajal moodustasid euroala, ning see rakendus 2012. aasta oktoobris. ESM võttis üle EFSMi ning EFSFi ülesanded. See on nüüd ainus püsiv mehhanism, mille kaudu euroala liikmesriikidele antakse nende taotlusel finantsabi. Seega ei osale EFSF ja EFSM enam uutes rahastamisprogrammides ega sõlmi uusi laenuandmise lepinguid. Samuti tuleks märkida, et ESMi võetud laenud ei ole ELi eelarvega tagatud. Kuna selle mehhanismi näol on tegemist eraldi juriidilise isikuga ja seda rahastavad euroala liikmesriigid otse, siis ei ole tegemist ELi asutusega ning ELi raamatupidamise aastaaruandele ega ELi eelarvele see mõju ei avalda, välja arvatud allpool kirjeldatud võimaliku karistustest saadava tulu osas.

Laekunud trahvid lähevad kõigepealt ELi eelarvesse ja kantakse sealt üle ESMi pärast seda, kui EFSF enam ei tegutse. Lisaks sellele on stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepinguga nähtud mis tahes lepinguosalisele ette karistusmaksed, mida rakendatakse juhul, kui see liikmesriik ei ole võtnud vajalikke meetmeid puudujäägi kriteeriumi rikkumise kõrvaldamiseks. Kui määratud karistusmakseid (mis ei tohi ületada 0,1 % SKPst) rakendatakse euroala liikmesriikide suhtes, tuleb need maksta ESMi (sel juhul, nagu eespool kirjeldatud EFSFi puhulgi, mõju eelarve täitmise tulemusele puudub), ja kui euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes, siis ELi eelarvesse. Viimasena nimetatud juhul on karistusmakse summa näol tegemist ELi eelarve tuluga ja seda kajastatakse selliselt ka ELi raamatupidamise aastaaruandes.

5.   ELI EELARVE TÄITMISE MAJANDUS- JA FINANTSTAUST

Makromajanduslik keskkond

Võlakriisi tõttu majanduskasv ELi liikmesriikides aastatel 2012–2013 aeglustus, kuid kiirenes aastatel 2013–2014 taas. Liikmesriikide üldine majanduslik olukord avaldab mõju ka ELi omavahenditest saadud tulule. Traditsioonilistest omavahenditest ja käibemaksust saadud tulu suurenes veidi. Kuna kogurahvalu põhised omavahendid on jääkkomponent, mis on otseselt seotud eelarvepädevate institutsioonide vastuvõetud maksete assigneeringute kogusummaga (kusjuures liikmesriigid vähendasid neid assigneeringuid 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus), siis kogurahvatulul põhinevatest omavahenditest saadava tulu summa 2014. aastal vähenes.

ELi stabiilsuse ja kasvu pakti täiendamine võimaldab asjaomaste liikmesriikide rahanduse muuta jätkusuutlikuks. Fiskaalkokkuleppe eesmärk on tugevdada liikmesriikide rahandust ja aidata neil oma SKPd tulevastel aastatel suurendada.

Euroala majanduse stabiliseerimist toetab Euroopa Keskpanga (EKP) madalate intressimäärade poliitika. EKP toetab oma volituste piires majanduskasvu euroalal.

ELi 28 liikmesriigi sisemajanduse koguprodukt turuhindades

Image

Tulu kogurahvatulul põhinevatest omavahenditest

Image

Tasumata maksetaotlused

ELi makromajanduslikust keskkonnast tulenev surve liikmesriikide riigieelarvele avaldab survet ELi eelarve maksete assigneeringutele, mis avaldab omakorda vahetut mõju liikmesriikidelt ja muudelt abisaajatelt saadud maksetaotlustele. Aasta lõpu seisuga väljamaksmata maksetaotluste summa kasvas 24,3 miljardilt eurolt 2013. aastal 25,8 miljardile eurole 2014. aastal. Väljamaksmata taotlusi esineb alati, kuna osa taotusi esitatakse vahetult enne aasta lõppu, kuid viimaste aastate väljamaksmata summade erakorraline suurenemine tuleneb peamiselt maksete assigneeringute vähesusest.

Tasumata maksetaotlused tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Seda silmas pidades kiitsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon 2015. aasta mais heaks maksekava, mis võimaldab muuta ELi eelarve taas jätkusuutlikuks. ELi jaoks on oluline silmas pidada ka eelarve maksete assigneeringute vajaduse pikaajalist perspektiivi, sest maksete assigneeringuid määravad kindlaks eelarvepädevad institutsioonid ja ilma nende otsuseta ei tehta väljamakseid ega kanta üle raha. Kokkulepitud assigneeringud muutuvad igakuises omavahendite kogumise protsessi tulemusel automaatselt ELi kasutatavateks rahalisteks vahenditeks.

Komisjoni lühiajaline rahavoogude prognoosimine toimub nädalhaaval (ja vahel ka päevhaaval). See tagab ELi kohustuste täitmise eelarvega ettenähtud maksete assigneeringute piires. Kõnealuste lühiajaliste prognooside alusel prognoositakse liikmesriikidelt igakuiselt sissenõutavate omavahendite summat. Iga kuu esimesel tööpäeval peavad liikmesriigid kandma komisjoni omavahendite kontodele ühe kaheteistkümnendiku ELi eelarvesse kantud käibemaksu- ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite kogusummast. Sõltuvalt komisjoni sularahapositsioonist võidakse liikmesriikidelt aasta esimeses kvartalis paluda, et nad tasuksid käibemaksul ja rahvamajanduse kogutulul põhinevad omavahendid ühe või kahe kuu võrra varem. Need ettemaksed arvatakse maha järgmiste kuude sissenõutavatest summadest sõltuvalt prognoositavast sularahavajadusest.

Keskpikas ja pikas perspektiivis jälgib komisjon oma tavapärase tegevuse raames teraselt ELi maksevajadusi. See on oluline näiteks mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate komisjoni ettepanekute ettevalmistamise ning aastaeelarvete ja paranduseelarvete koostamise seisukohalt. Mitmeaastase finantsraamistiku üle läbirääkimiste pidamise etapis jälgitakse pidevalt aluseks võetud mudeleid ja eeldusi ning vajaduse korral neid ajakohastatakse. Modelleerimise tulemusi võetakse arvesse eelarvemenetluse käigus mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäära kehtestamisel.

KONSOLIDEERITUD RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDELE LISATUD DEKLARATSIOON

Euroopa Liidu 2014. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne on koostatud teabe alusel, mille on esitanud Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse artikli 148 lõikes 2 osutatud institutsioonid ja asutused. Deklareerin, et see on koostatud kooskõlas kõnealuse finantsmääruse IX jaotisega ning finantsaruannete lisades toodud raamatupidamispõhimõtete, -eeskirjade ja -meetoditega.

Olen saanud nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajatelt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Liidu varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning nimetatud institutsioonide ja asutuste peaarvepidajad on tõendanud selle teabe usaldusväärsust.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha Euroopa Komisjoni raamatupidamise aastaaruande kinnitamiseks, võin olla piisavalt kindel, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne annab õiglase ülevaate Euroopa Liidu finantsseisundi, tegevuse tulemuste ja rahavoogude kõigist olulistest tahkudest.

[allkiri]

Manfred KRAFF

komisjoni peaarvepidaja

17. juuli 2015

KONSOLIDEERITUD FINANTSARUANDED JA NENDE LISAD (1)

1

SISUKORD

SISUKORD

| BILANSS | 24 |
| --- | --- |

| TULEMIARUANNE | 25 |
| --- | --- |

| RAHAVOOGUDE ARUANNE | 26 |
| --- | --- |

| NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE | 27 |
| --- | --- |

| FINANTSARUANNETE LISAD | 28 |
| --- | --- |

| 1. | PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED | 28 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | BILANSI LISAD | 39 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | TULEMIARUANDE LISAD | 61 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD | 73 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED | 73 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | ELi EELARVE KAITSMINE | 77 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | FINANTSRISKIDE JUHTIMINE | 83 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED | 94 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED | 96 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | KONSOLIDEERIMISE ULATUS | 96 |
| --- | --- | --- |

10.

BILANSS

BILANSS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| PÕHIVARA | | | |
| Immateriaalne vara | 2.1 | 282 | 237 |
| Kinnisvara ja seadmed | 2.2 | 7  937 | 6  104 |
| Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud | 2.3 | 409 | 349 |
| Finantsvarad | 2.4 | 56  438 | 59  844 |
| Eelmaksed | 2.5 | 18  358 | 38  072 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6 | 1  198 | 498 |
| | | 84  623 | 1 05  104 |
| KÄIBEVARA | | | |
| Finantsvarad | 2.4 | 11  811 | 5  571 |
| Eelmaksed | 2.5 | 34  237 | 21  367 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6 | 14  380 | 13  182 |
| Varud | 2.7 | 128 | 128 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 2.8 | 17  545 | 9  510 |
| | | 78  101 | 49  758 |
| VARAD KOKKU | | 1 62  724 | 1 54  862 |
| PIKAAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Pensionid ja muud töötajahüvitised | 2.9 | (58  616) | (46  818) |
| Eraldised | 2.10 | (1  537) | (1  323) |
| Finantskohustused | 2.11 | (51  851) | (56  369) |
| | | (1 12  005) | (1 04  510) |
| LÜHIAJALISED KOHUSTUSED | | | |
| Eraldised | 2.10 | (745) | (545) |
| Finantskohustused | 2.11 | (8  828) | (3  163) |
| Kreditoorne võlgnevus | 2.12 | (43  180) | (36  213) |
| Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulu | 2.13 | (55  973) | (56  282) |
| | | (1 08  726) | (96  204) |
| KOHUSTUSED KOKKU | | (2 20  730) | (2 00  714) |
| NETOVARA | | (58  006) | (45  852) |
| Reservid | 2.14 | 4  435 | 4  073 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (2) | 2.15 | (62  441) | (49  925) |
| NETOVARA | | (58  006) | (45  852) |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

PÕHIVARA

PÕHIVARA

Immateriaalne vara

2.1

2.1

282

237

Kinnisvara ja seadmed

2.2

2.2

7  937

6  104

Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud

2.3

2.3

409

349

Finantsvarad

2.4

2.4

56  438

59  844

Eelmaksed

2.5

2.5

18  358

38  072

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6

2.6

1  198

498

84  623

84  623

1 05  104

1 05  104

KÄIBEVARA

KÄIBEVARA

Finantsvarad

2.4

2.4

11  811

5  571

Eelmaksed

2.5

2.5

34  237

21  367

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6

2.6

14  380

13  182

Varud

2.7

2.7

128

128

Raha ja raha ekvivalendid

2.8

2.8

17  545

9  510

78  101

78  101

49  758

49  758

VARAD KOKKU

VARAD KOKKU

1 62  724

1 62  724

1 54  862

1 54  862

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

PIKAAJALISED KOHUSTUSED

Pensionid ja muud töötajahüvitised

2.9

2.9

(58  616)

(46  818)

Eraldised

2.10

2.10

(1  537)

(1  323)

Finantskohustused

2.11

2.11

(51  851)

(56  369)

(1 12  005)

(1 12  005)

(1 04  510)

(1 04  510)

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

Eraldised

2.10

2.10

(745)

(545)

Finantskohustused

2.11

2.11

(8  828)

(3  163)

Kreditoorne võlgnevus

2.12

2.12

(43  180)

(36  213)

Kumuleerunud kulud ja edasilükkunud tulu

2.13

2.13

(55  973)

(56  282)

(1 08  726)

(1 08  726)

(96  204)

(96  204)

KOHUSTUSED KOKKU

KOHUSTUSED KOKKU

(2 20  730)

(2 20  730)

(2 00  714)

(2 00  714)

NETOVARA

NETOVARA

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

Reservid

2.14

2.14

4  435

4  073

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (2)

2

2.15

2.15

(62  441)

(49  925)

NETOVARA

NETOVARA

(58  006)

(58  006)

(45  852)

(45  852)

TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2014 | 2013 (ümber liigitatud) (20) |
| TULUD | | | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Kogurahvatulul põhinevad omavahendid | 3.1 | 1 04  688 | 1 10  194 |
| Traditsioonilised omavahendid | 3.2 | 17  137 | 15  467 |
| Käibemaksupõhised omavahendid | 3.3 | 17  462 | 14  019 |
| Trahvid | 3.4 | 2  297 | 2  757 |
| Kulude sissenõudmine | 3.5 | 3  418 | 1  777 |
| Muud | 3.6 | 5  623 | 4  045 |
| Kokku | | 1 50  625 | 1 48  259 |
| | | | |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | |
| Finantstulu | 3.7 | 2  298 | 1  991 |
| Muud | 3.8 | 1  066 | 1  443 |
| Kokku | | 3  364 | 3  434 |
| | | 1 53  989 | 1 51  693 |
| KULUD
   (22) | | | |
| Täitjaks on liikmesriigid | 3.9 | | |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | | (44  465) | (45  067) |
| Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid | | (14  046) | (13  585) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | | (43  345) | (47  767) |
| Euroopa Sotsiaalfond | | (12  651) | (12  126) |
| Muud | | (2  307) | (1  525) |
| Täitjaks on komisjon ja rakendusametid | 3.10 | (15  311) | (12  519) |
| Täitjaks on teised ELi ametid ja asutused | 3.11 | (1  025) | (656) |
| Täitjaks on kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid | 3.11 | (2  770) | (2  465) |
| Täitjaks on muud üksused | 3.11 | (1  799) | (1  694) |
| Tööjõu- ja pensionikulud | 3.12 | (9  662) | (9  058) |
| Töötajahüvitiste aktuaarsete eelduste muutused | 3.13 | (9  170) | (2  033) |
| Finantskulud | 3.14 | (2  926) | (2  383) |
| Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis | 3.15 | (640) | (608) |
| Muud kulud | 3.16 | (5  152) | (4  572) |
| | | (1 65  269) | (1 56  058) |
| EELARVEAASTA TULEM | | (11  280) | (4  365) |

(miljonites eurodes)

Lisa

2014

2013 (ümber liigitatud) (20)

20

TULUD

TULUD

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kogurahvatulul põhinevad omavahendid

3.1

3.1

1 04  688

1 10  194

Traditsioonilised omavahendid

3.2

3.2

17  137

15  467

Käibemaksupõhised omavahendid

3.3

3.3

17  462

14  019

Trahvid

3.4

3.4

2  297

2  757

Kulude sissenõudmine

3.5

3.5

3  418

1  777

Muud

3.6

3.6

5  623

4  045

Kokku

Kokku

1 50  625

1 50  625

1 48  259

1 48  259

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulu

3.7

3.7

2  298

1  991

Muud

3.8

3.8

1  066

1  443

Kokku

Kokku

3  364

3  364

3  434

3  434

1 53  989

1 53  989

1 51  693

1 51  693

KULUD
   (22)

KULUD

22

Täitjaks on liikmesriigid

3.9

3.9

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

(44  465)

(45  067)

Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid

(14  046)

(13  585)

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

(43  345)

(47  767)

Euroopa Sotsiaalfond

(12  651)

(12  126)

Muud

(2  307)

(1  525)

Täitjaks on komisjon ja rakendusametid

3.10

3.10

(15  311)

(12  519)

Täitjaks on teised ELi ametid ja asutused

3.11

3.11

(1  025)

(656)

Täitjaks on kolmandad riigid ja rahvusvahelised organisatsioonid

3.11

3.11

(2  770)

(2  465)

Täitjaks on muud üksused

3.11

3.11

(1  799)

(1  694)

Tööjõu- ja pensionikulud

3.12

3.12

(9  662)

(9  058)

Töötajahüvitiste aktuaarsete eelduste muutused

3.13

3.13

(9  170)

(2  033)

Finantskulud

3.14

3.14

(2  926)

(2  383)

Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis

3.15

3.15

(640)

(608)

Muud kulud

3.16

3.16

(5  152)

(4  572)

(1 65  269)

(1 65  269)

(1 56  058)

(1 56  058)

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

RAHAVOOGUDE ARUANNE

RAHAVOOGUDE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2014 | 2013 |
| Eelarveaasta tulem | | (11  280) | (4  365) |
| Põhitegevus | 4.2 | | |
| Amortisatsioon (finantsvara) | | 61 | 48 |
| Amortisatsioon | | 408 | 401 |
| Antud laenude (suurenemine)/vähenemine | | (1  298) | 20 |
| Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine | | 6  844 | (1  695) |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine | | (1  898) | 923 |
| Varude (suurenemine)/vähenemine | | — | 10 |
| Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 11  798 | 4  315 |
| Eraldiste suurenemine/(vähenemine) | | 414 | (196) |
| Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine) | | 1  146 | (330) |
| Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine) | | 6  967 | 14  655 |
| Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine) | | (309) | (12  154) |
| Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk | | (1  005) | (1  023) |
| Muud mitterahalised liikumised | | 130 | (50) |
| Rahavood investeerimistegevusest | 4.3 | | |
| Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine | | (2  347) | (624) |
| Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine | | (60) | 43 |
| Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine | | (1  536) | (1  142) |
| NETORAHAVOOD | | 8  035 | (1  164) |
| Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine) | | 8  035 | (1  164) |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 2.8 | 9  510 | 10  674 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga | 2.8 | 17  545 | 9  510 |

(miljonites eurodes)

Lisa

2014

2013

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Põhitegevus

Põhitegevus

4.2

4.2

Amortisatsioon (finantsvara)

61

48

Amortisatsioon

408

401

Antud laenude (suurenemine)/vähenemine

(1  298)

20

Eelmaksete (suurenemine)/vähenemine

6  844

(1  695)

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuete ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade (suurenemine)/vähenemine

(1  898)

923

Varude (suurenemine)/vähenemine

—

10

Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste suurenemine/(vähenemine)

11  798

4  315

Eraldiste suurenemine/(vähenemine)

414

(196)

Finantskohustuste suurenemine/(vähenemine)

1  146

(330)

Kreditoorse võlgnevuse suurenemine/(vähenemine)

6  967

14  655

Kumuleerunud kulude ja edasilükkunud tulude suurenemine/(vähenemine)

(309)

(12  154)

Mitterahalise tuluna kirjendatud eelneva aasta eelarve ülejääk

(1  005)

(1  023)

Muud mitterahalised liikumised

130

(50)

Rahavood investeerimistegevusest

Rahavood investeerimistegevusest

4.3

4.3

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete (suurenemine)/vähenemine

(2  347)

(624)

Kapitaliosaluse meetodil arvestatud investeeringute (suurenemine)/vähenemine

(60)

43

Müügivalmis finantsvarade (suurenemine)/vähenemine

(1  536)

(1  142)

NETORAHAVOOD

NETORAHAVOOD

8  035

8  035

(1  164)

(1  164)

Raha ja raha ekvivalentide netosumma suurenemine/(vähenemine)

8  035

(1  164)

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

2.8

2.8

9  510

10  674

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpu seisuga

2.8

2.8

17  545

9  510

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

NETOVARA MUUTUSTE ARUANNE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Reservid (A) | Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B) | Netovara = (A)+(B) |
| | Õiglase väärtuse reserv | Muud reservid | Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk) | Eelarveaasta tulem |
| SALDO SEISUGA 31.12.2012 | 150 | 3  911 | (39  148) | (5  329) | (40  416) |
| Tagatisfondi reservi muutused | — | 46 | (46) | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | (51) | — | — | — | (51) |
| Muud | — | 12 | (9) | — | 3 |
| 2012. eelarveaasta eraldatud tulem | — | 5 | (5  334) | 5  329 | — |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2012. aasta eelarve ülejääk | — | — | (1  023) | — | (1  023) |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (4  365) | (4  365) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2013 | 99 | 3  974 | (45  560) | (4  365) | (45  852) |
| Tagatisfondi reservi muutused | — | 247 | (247) | — | — |
| Õiglase väärtuse muutused | 139 | — | — | — | 139 |
| Muud | — | (24) | 16 | — | (8) |
| 2013. eelarveaasta eraldatud tulem | — | (0) | (4  365) | 4  365 | — |
| Liikmesriikidele tagasimakstud 2013. aasta eelarve ülejääk | — | — | (1  005) | — | (1  005) |
| Eelarveaasta tulem | — | — | — | (11  280) | (11  280) |
| SALDO SEISUGA 31.12.2014 | 238 | 4  197 | (51  161) | (11  280) | (58  006) |

(miljonites eurodes)

Reservid (A)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad (B)

Netovara = (A)+(B)

Õiglase väärtuse reserv

Muud reservid

Kumuleerunud ülejääk/(puudujääk)

Eelarveaasta tulem

SALDO SEISUGA 31.12.2012

SALDO SEISUGA 31.12.2012

150

150

3  911

3  911

(39  148)

(39  148)

(5  329)

(5  329)

(40  416)

(40  416)

Tagatisfondi reservi muutused

—

46

(46)

—

—

Õiglase väärtuse muutused

(51)

—

—

—

(51)

Muud

—

12

(9)

—

3

2012. eelarveaasta eraldatud tulem

—

5

(5  334)

5  329

—

Liikmesriikidele tagasimakstud 2012. aasta eelarve ülejääk

—

—

(1  023)

—

(1  023)

Eelarveaasta tulem

—

—

—

(4  365)

(4  365)

SALDO SEISUGA 31.12.2013

SALDO SEISUGA 31.12.2013

99

99

3  974

3  974

(45  560)

(45  560)

(4  365)

(4  365)

(45  852)

(45  852)

Tagatisfondi reservi muutused

—

247

(247)

—

—

Õiglase väärtuse muutused

139

—

—

—

139

Muud

—

(24)

16

—

(8)

2013. eelarveaasta eraldatud tulem

—

(0)

(4  365)

4  365

—

Liikmesriikidele tagasimakstud 2013. aasta eelarve ülejääk

—

—

(1  005)

—

(1  005)

Eelarveaasta tulem

—

—

—

(11  280)

(11  280)

SALDO SEISUGA 31.12.2014

SALDO SEISUGA 31.12.2014

238

238

4  197

4  197

(51  161)

(51  161)

(11  280)

(11  280)

(58  006)

(58  006)

FINANTSARUANNETE LISAD

FINANTSARUANNETE LISAD

1.   PEAMISED ARVESTUSPÕHIMÕTTED

1.1.   ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

ÕIGUSLIK ALUS JA RAAMATUPIDAMISEESKIRJAD

Euroopa Liidu raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1), edaspidi „finantsmäärus”, ja komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, milles on esitatud üksikasjalikud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad (ELT L 362, 31.12.2012, lk 1).

Finantsmääruse artikli 143 kohaselt koostab EL oma finantsaruanded tekkepõhise arvestuse eeskirjade kohaselt, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). Kõnealused raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja ja neid tuleb kohaldada kõigis konsolideeritud institutsioonides ja ELi asutustes, et kehtiksid ühtsed raamatupidamisarvestuse, hindamise ja raamatupidamise aastaaruannete esitamise eeskirjad, mille eesmärk on ühtlustada finantsaruannete koostamise ja konsolideerimise menetlust. Raamatupidamisarvestust peetakse eurodes ja kalendriaasta põhjal.

1.2.   RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

RAAMATUPIDAMISPÕHIMÕTTED

Finantsaruannete eesmärk on anda üksuse finantsseisundi, tegevustulemuste ja rahavoogude kohta teavet, millest on abi laiale kasutajaskonnale. Kuna ELi näol on tegemist avaliku sektori üksusega, on konkreetsem eesmärk anda teavet, millest on abi otsuste tegemisel, ja näidata, et üksus kasutab talle usaldatud vahendeid vastutustundlikult. Käesoleva dokumendi koostamisel on silmas peetud just neid eesmärke.

Üldised kaalutlused (raamatupidamispõhimõtted), millest finantsaruannete koostamisel lähtutakse, on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 2 ning on samad mis IPSAS 1-s kirjeldatud põhimõtted, s.o: õiglase kajastamise, tekkepõhise arvestuse, tegevuse jätkuvuse, kajastamise järjepidevuse, andmete koondamise, tasaarvestuse ja teabe võrreldavuse põhimõte. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on finantsmääruse artikli 144 kohaselt asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

Finantsaruannete koostamine kooskõlas eespool nimetatud eeskirjade ja põhimõtetega nõuab, et juhtkond annaks hinnanguid, mis mõjutavad bilansi ja tulemiaruande teatavatel ridadel kajastatud summasid ning rahastamisvahendite, tingimuslike varade ja kohustuste kohta avaldatavaid andmeid.

1.3.   KONSOLIDEERIMINE

KONSOLIDEERIMINE

Konsolideerimise ulatus

Konsolideerimise ulatus

ELi konsolideeritud finantsaruanded hõlmavad kõiki olulisi kontrollitavaid üksusi (s.o ELi institutsioonid, sh komisjon, ja ELi ametid) ning sidus- ja ühisettevõtteid, st kokku 52 kontrollitavat üksust, 7 ühisettevõtet ja 1 sidusettevõte. Konsolideeritud üksuste täielik loetelu on esitatud ELi aruande lisas 10. 2013. aastaga võrreldes ei ole konsolideerimise ulatus muutunud, kuid tuleb märkida, et üks sidusettevõte on nüüd liigitatud ühisettevõtteks ja üks kahe sidusettevõtte ühinemisel tekkinud üksus on liigitatud ühisettevõtteks.

10

Kontrollitavad üksused

Kontrollitavad üksused

Otsus lisada üksus konsolideeritavate üksuste hulka põhineb kontrolli mõistel. Kontrollitavad üksused on kõik üksused, mille finants- ja tegevusstrateegiat on ELil õigus kas otseselt või kaudselt juhtida, et saada kasu kõnealuste üksuste tegevusest. Nimetatud õigus peab olema vaatlusalusel hetkel rakendatav. Kontrollitavad üksused on täielikult konsolideeritud. Konsolideerimine algab kontrolli alguse kuupäeval ja lõpeb kontrolli lõppemisel.

ELi raames on põhilised kontrolli väljendavad näitajad järgmised: üksuse loomine aluslepingu või teisese õigusakti alusel, üksuse rahastamine üldeelarvest, hääleõigus juhtorganites, kontrollikojapoolne auditeerimine ning Euroopa Parlamendi poolne eelarve täitmisele heakskiidu andmine. Selle otsustamiseks, kas üks või kõik eespool loetletud kriteeriumid on kontrolli kohaldamiseks piisavad, tuleb loomulikult hinnata iga üksust eraldi.

Selle lähenemisviisi kohaselt käsitatakse ELi institutsioone (v.a Euroopa Keskpank) ja ameteid (v.a endise teise samba ametid) ELi ainukontrolli all olevana ning seetõttu need konsolideeritakse. Lisaks sellele loetakse kontrollitavaks üksuseks ka likvideeritavat Euroopa Söe- ja Teraseühendust (ESTÜ).

Kõik ELi kontrollitavate üksuste omavahelised olulised tehingud ja saldod elimineeritakse; sellistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole aga märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud.

Ühisettevõtted

Ühisettevõtted

Ühisettevõte on lepinguline suhe, mille alusel EL ning üks või enam poolt („ühisettevõtjad”) kohustuvad läbi viima majandustegevust, mille üle teostatakse ühiskontrolli. Ühiskontroll on lepingus kokkulepitu kohaselt jaotatud kas otseseks või kaudseks kontrolliks teenusepotentsiaali omava tegevuse üle. Osaluste üle ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt punkt 1.5.4).

1.5.4

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted

Sidusettevõtted on üksused, mille üle ELil on kas otseselt või kaudselt märkimisväärne mõju, kuid mille üle neil kontroll puudub. Eelduseks on võetud, et märkimisväärne mõju esineb juhul, kui ELile kuulub kas otseselt või kaudselt vähemalt 20 % hääleõigusest. Osaluste üle sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil (vt punkt 1.5.4).

1.5.4

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

Konsolideerimata üksused, mille vahendeid haldab komisjon

ELi personali ravikindlustusskeemi, Euroopa Arengufondi ja osalejate tagatisfondi vahendeid haldab komisjon nimetatud üksuste eest; kuna EL neid üksuseid aga ei kontrolli, siis ei ole need ka tema finantsaruannetes konsolideeritud.

1.4.   ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

ARUANDE KOOSTAMISE ALUS

1.4.1.   
  Valuuta ja ümberarvestamise alused

Valuuta ja ümberarvestamise alused

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Arveldus- ja aruandlusvaluuta

Finantsaruanded on koostatud miljonites eurodes, sest euro on ELi arveldus- ja aruandlusvaluuta.

Tehingud ja saldod

Tehingud ja saldod

Välisvaluutatehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel. Vahetuskursierinevustest saadud kasum või kahjum, mis tuleneb välisvaluutas arveldatud tehingutest ning välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuste ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus kehtinud vahetuskursside alusel, kajastatakse tulemiaruandes.

Teistsuguseid ümberarvestamise meetodeid kasutatakse kinnisvara ja seadmete ning immateriaalse vara puhul, mille väärtust eurodes arvestatakse nende soetamise kuupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Välisvaluutas nomineeritud rahaliste varade ja kohustuse eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

Euro vahetuskursid

Euro vahetuskursid

| Valuuta | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 |
| CZK | 27,7350 | 27,4270 |
| DKK | 7,4453 | 7,4593 |
| GBP | 0,7789 | 0,8337 |
| HRK | 7,6580 | 7,6265 |
| HUF | 315,5400 | 297,0400 |
| LVL | — | 0,7028 |
| LTL | 3,4528 | 3,4528 |
| PLN | 4,2732 | 4,1543 |
| RON | 4,4828 | 4,4710 |
| SEK | 9,3930 | 8,8591 |
| CHF | 1,2024 | 1,2276 |
| JPY | 145,2300 | 144,7200 |
| USD | 1,2141 | 1,3791 |

Valuuta

31.12.2014

31.12.2013

BGN

1,9558

1,9558

CZK

27,7350

27,4270

DKK

7,4453

7,4593

GBP

0,7789

0,8337

HRK

7,6580

7,6265

HUF

315,5400

297,0400

LVL

—

0,7028

LTL

3,4528

3,4528

PLN

4,2732

4,1543

RON

4,4828

4,4710

SEK

9,3930

8,8591

CHF

1,2024

1,2276

JPY

145,2300

144,7200

USD

1,2141

1,3791

Välisvaluutas nomineeritud ja müügivalmina käsitatavate rahaliste finantsinstrumentide õiglase väärtuse muutusi, mis seonduvad ümberarvestamise erinevusega, kajastatakse tulemiaruandes. Õiglases väärtuses hoitavate, muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate mitterahaliste finantsvarade ja -kohustuste ümberarvestamise erinevusi kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmina käsitatavate mitterahaliste finantsinstrumentide ümberarvestamise erinevused on esitatud õiglase väärtuse reservis.

1.4.2.   
  Prognooside kasutamine

Prognooside kasutamine

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt on finantsaruannetes tingimata esitatud summad, mis põhinevad kõige usaldusväärsemale kättesaadavale teabele tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel. Oluliste hinnangute hulka kuuluvad muu hulgas töötajahüvitiste kohustuste, eraldiste, varudest ja nõuetest tuleneva finantsriski, viitlaekumiste ja kumuleerunud kulude ning tingimuslike varade ja kohustuste summad ja immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete väärtuse languse määra summad ning finantsinstrumente käsitlevates lisades avaldatud summad. Tegelikud tulemused võivad kõnealustest prognoosidest erineda. Muutusi prognoosides kajastatakse selles perioodis, mil need teatavaks on saanud.

1.5.   BILANSS

BILANSS

1.5.1.   
  Immateriaalne vara

Immateriaalne vara

Omandatud arvutitarkvara litsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Vara amortiseeritakse lineaarselt eeldatava kasuliku kasutusea alusel. Immateriaalse vara eeldatav kasulik kasutusiga sõltub selle konkreetsest majanduslikust kasutuseast või lepingujärgsest juriidilisest kehtivusajast. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne vara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid, ning ainult juhul, kui kõnealune vara on arendusjärgus. Kapitaliseeritavate kulude hulka kuuluvad kõik otseselt omistatavad kulud, mis on vajalikud vara loomiseks, tootmiseks või valmistamiseks selliselt, et see vara saaks toimida juhtkonna poolt kavandatud viisil. Teadustegevusega seotud kulusid, mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid ja hoolduskulusid kajastatakse kuluna kulu kandmise hetkel.

1.5.2.   
  Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

Kogu kinnisvara ja seadmed on näidatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud kumulatiivne amortisatsioon ja väärtuse langusest tulenev kahjum. Soetusmaksumus hõlmab kulusid, mis on otseselt seotud asjaomase vara soetamise, valmistamise ja üleandmisega.

Hilisemad kulud on vastavalt vajadusele kas arvatud vara bilansilise maksumuse hulka või kajastatud eraldi varana – viimast vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb ELile ja vara maksumust saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mil vastavad kulud kanti.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Ehitamisel olevat vara ei amortiseerita, kuna selline vara ei ole veel kasutamiseks valmis. Muude varade amortisatsioon arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt nende maksumus, millest lahutatakse jääkmaksumus, jaotatakse nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Vara liik | Lineaarne amortisatsiooninorm |
| --- | --- |
| Hooned | 4–10 % |
| Masinad ja seadmed | 10–25 % |
| Sisustus ja sõidukid | 10–25 % |
| Inventar ja sisseseade | 10–33 % |
| Arvutiriistvara | 25–33 % |
| Muud | 10–33 % |

Vara liik

Lineaarne amortisatsiooninorm

Hooned

4–10 %

Masinad ja seadmed

10–25 %

Sisustus ja sõidukid

10–25 %

Inventar ja sisseseade

10–33 %

Arvutiriistvara

25–33 %

Muud

10–33 %

Võõrandamisest saadud kasum või kahjum leitakse tulu ja müügikulude vahe võrdlemisel võõrandatava vara bilansilise maksumusega ning seda kajastatakse tulemiaruandes.

Rendimaksed

Rendimaksed

Materiaalse vara rendimaksed, mille puhul EL kannab põhimõtteliselt kõiki omandiõigusega kaasnevaid riske ja hüvesid, liigitatakse kapitalirendi makseteks. Kapitalirendi maksed kapitaliseeritakse rendi alustamisel väärtuses, mis vastab kas renditava vara õiglasele väärtusele või minimaalsete rendimaksete nüüdisväärtusele, olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Iga rendimakse jaotatakse kohustuseks ja finantskuludeks selliselt, et tasumata finantssaldo määr püsiks ühtlane. Rendikohustusi, millest on finantskulud maha arvatud, kajastatakse muude (lühi- ja pikaajaliste) finantskohustuste all. Finantskulude hulka kuuluvaid intresse kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul, et saada pidev perioodiline intressimäär, mida kohaldatakse igal perioodil kohustuse tasumata saldo suhtes. Kapitalirendi alusel hoitavat vara amortiseeritakse kas vara kasuliku kasutusea või rendiperioodi jooksul, olenevalt sellest, kumb neist on lühem.

Rendimaksed, mille puhul oluline osa omandiõigusega kaasnevatest riskidest ja hüvedest jääb rendileandja kanda, liigitatakse kasutusrendiks. Kasutusrendi korras tehtavad maksed kajastatakse kuluna tulemiaruandes rendiperioodi jooksul lineaarsel meetodil.

1.5.3.   
  Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Muude kui finantsvarade väärtuse langus

Tähtajatu kasuliku kasutuseaga varasid ei amortiseerita; selle asemel kontrollitakse igal aastal, ega nende väärtus ei ole langenud. Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline maksumus ei pruugi olla kaetav. Väärtuse langusest tulenev kahjum kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline maksumus ületab kaetava (kasutus)väärtuse. Kaetav (kasutus)väärtus on kas vara õiglane väärtus, millest on lahutatud müügikulud, või vara tarbimisväärtus, olenevalt sellest, kumb neist on kõrgem.

Immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete jääkmaksumus ja kasulik kasutusiga vaadatakse läbi ja vajadusel korrigeeritakse neid vähemalt kord aastas. Kui vara bilansiline maksumus ületab hinnangulise kaetava (kasutus)väärtuse, hinnatakse vara bilansiline maksumus kohe alla kuni tema kaetava (kasutus)väärtuseni. Kui varasematel aastatel kajastatud väärtuse languse põhjused on ära langenud, siis vähendatakse vastavalt sellele väärtuse langusest tekkinud kahjumit.

1.5.4.   
  Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud

Kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringud

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osalused sidus- ja ühisettevõtetes

Osaluste üle sidus- ja ühisettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil ja need võetakse arvele soetusmaksumuses. ELi osa tema poolt ühiselt kontrollitavate sidus- ja ühisettevõtete majandustulemustes kajastatakse tulemiaruandes ja ELi osa reservides toimunud muutustes kajastatakse reservides. Finantsaruannetes bilansipäeva seisuga kajastatav sidus- ja ühisettevõtte raamatupidamislik väärtus saadakse soetusmaksumuse ja kõigi muutuste (täiendavad osamaksud, osa majandustulemuses ja reservide muutustes, väärtuse vähendamised ja dividendid) liitmisel. Sidus- ja ühisettevõttelt saadud jaotatud kasum vähendab vara bilansilist maksumust.

Kui ELi osa ühisettevõtte puudujäägis on võrdne või ületab tema osalust, siis EL lõpetab oma osa kajastamise edasistes kahjumites („kajastamata kahjum”). Kajastamata kahjumiosalus tuleneb tehnilisest raamatupidamismenetlusest, mis on vajalik, kui raamatupidamisarvestuses kasutatakse kapitaliosaluse meetodit. See kajastamata kahjum ei kujuta endast ELi kahjumit ja tuleneb asjaolust, et kulude kajastamine toimub tavaliselt enne kapitali suurendamist, võtmaks arvesse muude investorite kui EL mitterahalisi osalusi.

ELi ning tema sidus- ja ühisettevõtete vahelistest tehingutest tulenev realiseerimata kasum ja kahjum ei ole märkimisväärsed ning seetõttu ei ole neid elimineeritud. Sidus- ja ühisettevõtete arvestuspõhimõtted võivad erineda arvestuspõhimõtetest, mida EL kasutab sarnastel asjaoludel aset leidvate sarnaste tehingute ja sündmuste puhul.

Kui on märke väärtuse langusest, on vaja hinnata see alla madalama kaetava väärtuseni. Kaetav väärtus määratakse kindlaks vastavalt lisale 1.5.3. Kui väärtuse languse põhjus hiljem ära langeb, siis vähendatakse väärtuse langusest tekkinud kahjumit kuni bilansilise maksumuseni, mis oleks kindlaks määratud juhul, kui väärtuse langusest tekkinud kahjumit ei oleks kajastatud.

1.5.3

Juhtudel, mil ELile kuulub vähemalt 20 % investeerimiskapitalifondist, ei sea ta eesmärgiks avaldada olulist mõju. Selliseid fonde käsitletakse seetõttu finantsinstrumentidena ja need liigitatakse müügivalmis finantsvarade hulka.

1.5.5.   
  Finantsvarad

Finantsvarad

Liigitus

Liigitus

EL liigitab oma finantsvarad järgmistesse kategooriatesse: finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande; laenud ja nõuded; tähtajani hoitavad investeeringud ja müügivalmis finantsvarad. Finantsinstrumentide liigitus määratakse kindlaks nende arvelevõtmisel ja see hinnatakse ümber iga bilansipäeva seisuga.

i)   Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvarad, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande

Finantsvara liigitatakse sellesse kategooriasse, kui see soetatakse peamiselt müügi eesmärgil lühiajaliselt või kui EL on nimetatud finantsvara sellesse kategooriasse kuuluvana määratlenud. Sellesse kategooriasse liigitatakse ka tuletisinstrumendid. Sellesse kategooriasse kuuluvad varad liigitatakse käibevaraks, kui nende oodatav realiseerimisaeg on 12 kuu jooksul bilansipäevast arvates. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil mingeid sellesse kategooriasse kuuluvaid finantsvarasid.

ii)   Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded

Laenud ja nõuded on aktiivsel turul noteerimata finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Need tekivad, kui EL annab raha või kaupu või osutab teenuseid otse võlgnikule, ilma et ta kavatseks nõudega kaubelda. Need kuuluvad põhivara hulka, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates ka juhul, kui laenu lõpptähtaeg on üle 12 kuu alates bilansipäevast.

iii)   Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud

Tähtajani hoitavad investeeringud on kindlaksmääratud lõpptähtajaga finantsvarad, mille maksed on püsivad või kindlaksmääratavad ning mida EL kavatseb ja suudab hoida kuni lõpptähtajani, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil ühtegi sellesse kategooriasse kuuluvat investeeringut.

iv)   Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad on finantsvarad, mis on määratletud sellesse kategooriasse kuuluvana või mis ei ole liigitatud ühtegi muusse kategooriasse, ning nende hulka ei kuulu tuletisinstrumendid. Müügivalmis finantsvarad liigitatakse kas käibe- või põhivaraks olenevalt sellest, millise ajavahemiku möödudes EL kavatseb need võõrandada. Tavaliselt on selleks ajavahemikuks bilansipäevani jäänud tähtaeg. Müügivalmis finantsvaradeks liigitatakse ka investeeringud konsolideerimata üksustesse ja muud omakapitaliinvesteeringud (nt riskikapitalitehingud), mille üle ei peeta arvestust kapitaliosaluse meetodil.

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Arvelevõtmine ja väärtuse hindamine arvelevõtmisel

Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud, tähtajani hoitavate ja müügivalmis finantsvarade ostu ja müüki kajastatakse kauplemispäeval, st päeval, mil EL võtab kohustuse vara ostuks või müügiks. Laene kajastatakse sularaha laenuvõtjale ülekandmise hetkel. Investeeringud võetakse arvele õiglases väärtuses. Kui finantsvara ei kajastata õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse nende arvelevõtmisel arvesse ka tehingukulusid. Finantsvarad, mis on kajastatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, võetakse arvele õiglases väärtuses ning tehingukulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes.

Finantsvara õiglane väärtus arvelevõtmisel on tavaliselt tehinguhind (st saadud tasu õiglane väärtus). Pikaajalise intressivaba või turutingimustest madalama intressimääraga laenu andmisel saab selle õiglaseks väärtuseks lugeda kõigi tulevaste laekumiste nüüdisväärtuse, mis on diskonteeritud turuintressimäära alusel, mis kehtib sarnase krediidireitinguga sarnase instrumendi puhul.

Antud laenusid mõõdetakse nimiväärtuses, mida loetakse laenu õiglaseks väärtuseks. Seda järgmistel põhjustel:

| — | ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid. |
| --- | --- |

—

ELi laenuandmise turukeskkond on väga eripärane ja erinev kapitaliturust, millel emiteeritakse ettevõtete ja valitsuste võlakirjasid. Kuna laenuandjatel on neil turgudel võimalik valida alternatiivseid investeeringuid, siis kajastub alternatiivsete valikute võimalus turuhindades. ELi jaoks aga selline alternatiivsete investeeringute võimalus puudub, sest ELil ei ole lubatud raha kapitaliturgudele investeerida; ta üksnes laenab vahendeid, et anda laenusid sama intressimääraga. See tähendab, et ELil puudub laenatud vahendite arvelt laenude andmiseks või investeeringute tegemiseks alternatiivne võimalus. Seega puuduvad alternatiivkulud ja seetõttu ka alus turuintressimääradega võrdlemiseks. Tegelikult kujutab ELi laenude andmise tegevus endast eraldi turgu. Kuna alternatiivkulu kriteerium ei ole kohaldatav, siis põhimõtteliselt ei kajasta turuhind õiglaselt ELi laenuandmise tehingute sisu. Seda silmas pidades ei ole asjakohane kasutada ELi antud laenude õiglase väärtuse kindlaksmääramisel võrdlusalusena ettevõtete või valitsuste võlakirjasid.

| — | Kuna sellele lisaks puuduvad ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt. |
| --- | --- |

—

Kuna sellele lisaks puuduvad ka aktiivne turg ja sarnased tehingud, mida saaks kasutada võrdlusalusena, peaks EL kasutama Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM) ja maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud laenude jms laenutehingute õiglase väärtuse leidmisel sama intressimäära, mida ta nõuab antud laenudelt.

| — | Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

—

Peale selle esinevad nende laenude puhul antud ja võetud laenude vahel kompenseerivad mõjud, sest need on oma laadilt kompensatsioonitehingud. Seepärast on antud laenude tegelik intressimäär võrdne nendega seonduvate võetud laenude tegeliku intressimääraga. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantsinstrumentide kajastamine lõpetatakse, kui investeeringust rahavoogude saamise õigus on aegunud või üle antud ja EL on põhimõtteliselt kõik omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved üle andnud.

Järgnev väärtuse hindamine

Järgnev väärtuse hindamine

| i) | Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud. |
| --- | --- |

i)

Finantsvarasid, mida kajastatakse õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande, kajastatakse järgnevalt õiglases väärtuses. Õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatud finantsinstrumentide kategooriasse kuuluvate finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse tulemiaruandes selle perioodi all, mil see on tekkinud.

| ii) | Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes. |
| --- | --- |

ii)

Laene ja nõudeid ning tähtajani hoitavaid investeeringuid kajastatakse amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Laenatud vahendite arvelt antud laenude korral kohaldatakse antud ja võetud laenude puhul sama tegelikku intressimäära, sest need laenud on oma laadilt kompensatsioonitehingud ning antud ja võetud laenude tingimuste ja summade vahelised erinevused ei ole märkimisväärsed. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

| iii) | Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad. |
| --- | --- |

iii)

Tähtajani hoitavad investeeringud ELil praegu puuduvad.

| iv) | Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus. |
| --- | --- |

iv)

Müügivalmis finantsvarasid kajastatakse pärast arvelevõtmist õiglases väärtuses. Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse muutustest tekkiv kasum või kahjum kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Müügivalmina käsitletava vara kajastamise lõpetamisel või väärtuse vähendamisel kajastatakse eelnevalt õiglase väärtuse reservis kajastatud õiglase väärtuse kumulatiivset korrigeerimist tulemiaruandes. Müügivalmis finantsvarade intressi, mis on arvutatud tegeliku intressimäära meetodi kohaselt, kajastatakse tulemiaruandes. Müügivalmis omakapitaliinstrumentidelt saadud dividende kajastatakse hetkel, mil ELi jaoks tekib makse saamise õigus.

Aktiivsetel turgudel noteeritud investeeringute õiglane väärtus põhineb jooksval pakkumishinnal. Kui finantsvara turg ei ole aktiivne (või kui tegemist on noteerimata väärtpaberitega), määrab EL õiglase väärtuse hindamismeetodeid kasutades. Kõnealuste meetodite hulka kuuluvad hiljutiste mitteseotud poolte vaheliste tehingute kasutamine, viitamine teistele põhimõtteliselt samasugustele instrumentidele, diskonteeritud rahavoogude analüüs, optsioonihinna mudelid ja muud turuosaliste üldkasutatavad hindamismeetodid.

Juhul kui sellistesse omakapitaliinstrumentidesse tehtud investeeringute õiglast väärtust, millel ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, ei saa usaldusväärselt mõõta, hinnatakse neid soetusmaksumuses, millest on lahutatud väärtuse langusest tekkinud kahjum.

Finantsvara väärtuse langus

Finantsvara väärtuse langus

EL hindab igal bilansipäeval, kas on objektiivseid tõendeid selle kohta, et finantsvara väärtus on langenud. Finantsvara väärtus langeb ja väärtuse langusest tekib kahjum üksnes juhul, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et vara arvele võtmise järel on selle väärtus langenud ühe või enama sündmuse tagajärjel, mis mõjutab või mõjutavad finantsvara prognoositud tulevasi rahavooge, mida saab usaldusväärselt hinnata.

a)   Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud varad

Kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et amortiseeritud väärtuses kajastatud laenude ja nõuete või tähtajani hoitavate investeeringute väärtuse languse tõttu on kantud kahjumit, leitakse kahjumi suurus vara bilansilise maksumuse ja prognoositud tulevaste rahavoogude (v.a kandmata tulevane krediidikahju) nüüdisväärtuse vahena, diskonteerituna finantsvara algse tegeliku intressimääraga. Vara bilansilist maksumust vähendatakse ja kahjumi summa kajastatakse tulemiaruandes. Kui laen või tähtajani hoitav investeering on muutuva intressimääraga, võetakse väärtuse langusest tekkinud kahjumi leidmisel diskontomääraks lepingu kohaselt kindlaks määratud jooksev tegelik intressimäär. Tagatisega finantsvara prognoositud tulevaste rahavoogude nüüdisväärtuse arvutus peegeldab rahavooge, mis võivad tuleneda nimetatud vara sundmüügist, millest on maha arvatud tagatise saamise ja müügi kulud, olenemata sellest, kas sundmüük on tõenäoline või mitte. Kui järgneval perioodil väärtuse langusest tekkinud kahjumi summa väheneb ja vähenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

b)   Õiglases väärtuses kajastatud varad

Õiglases väärtuses kajastatud varad

Müügivalmina käsitatavate finantsvarade väärtuse languse kindlakstegemisel võetakse arvesse seda, kas väärtpaberi õiglane väärtus on langenud oluliselt või püsivalt (pikaks ajaks) allapoole selle soetusmaksumust. Kui müügivalmis finantsvarade puhul on mis tahes selliseid tõendeid, arvatakse kumulatiivne kahjum (arvutatuna soetusmaksumuse ja jooksva õiglase väärtuse vahena, millest on lahutatud mis tahes varem tulemiaruandes kajastatud asjaomase finantsvara väärtuse langusest tekkinud kahjum) reservist välja ja kajastatakse tulemiaruandes. Tulemiaruandes kajastatud omakapitaliinstrumentide väärtuse langusest tuleneva kahjumi vähenemist ei kajastata tulemiaruandes. Kui järgneval perioodil müügivalmis finantsvarana käsitatava võlainstrumendi õiglane väärtus suureneb ja suurenemist saab objektiivselt seostada sündmusega, mis on toimunud pärast väärtuse languse kajastamist, vähendatakse eelnevalt kajastatud väärtuse langusest tekkinud kahjumit tulemiaruandes.

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Investeeringud riskikapitali fondidesse

Investeeringud riskikapitali fondidesse liigitatakse müügivalmis finantsvaradeks ja sellest tulenevalt võetakse need arvele õiglases väärtuses; õiglase väärtuse muutustest tulenev kasum või kahjum (sealhulgas ümberarvestamise erinevused) kajastatakse õiglase väärtuse reservis. Kuna investeeringutel riskikapitali fondidesse ei ole aktiivsel turul noteeritud turuhinda, hinnatakse nende väärtust iga investeeringu puhul eraldi kas soetusmaksumuse või omistatava vara puhasväärtuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Õiglase väärtuse hindamisest tulenevat realiseerimata kasumit kajastatakse reservides ja realiseerimata kahjumi puhul hinnatakse, kas selle väärtus on vähenenud, et otsustada, kas kajastada seda väärtuse langusest tingitud kahjumina tulemiaruandes või muutusena õiglase väärtuse reservis.

1.5.6.   
  Varud

Varud

Varusid kajastatakse kas nende soetusmaksumuses või netorealiseerimisväärtuses olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Soetusmaksumus määratakse lihtjärjekorra (FIFO) meetodi alusel. Valmistoodete ja lõpetamata toodangu soetusmaksumus koosneb toorainest, otsestest tööjõukuludest ja muudest otsestest kuludest ning nendega seotud tootmise üldkuludest (võttes aluseks normaalse kasutatava tootmisvõimsuse). Netorealiseerimisväärtus on tavalise äritegevuse käigus rakendatav hinnanguline müügihind, millest on lahutatud valmistus- ja müügikulud. Kui turustamiseks mõeldud varusid hoitakse tasuta või sümboolse tasu eest, hinnatakse nende väärtust kas soetusmaksumuse või jooksva asendusmaksumuse alusel olenevalt sellest, kumb neist on madalam. Jooksev asendusmaksumus on kulu, mida EL kannaks vara soetamisel aruandepäeval.

1.5.7.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

Eelmakse on makse, mille eesmärk on pakkuda abisaajale sularaha ettemakset, st käibevahendeid. See võib olla jagatud mitmeks makseks, mis tehakse asjaomases eelmaksete lepingus kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul. Käibevahendeid ja ettemakseid kasutatakse lepingus kindlaks määratud perioodi jooksul sel eesmärgil, milleks need anti. Kui abisaaja ei kanna rahastamiskõlblikke kulusid, on ta kohustatud ettemaksena saadud eelmakse ELile tagastama. Eelmakse summat võib vähendada (kas täielikult või osaliselt) rahastamiskõlblike kulude (mida on kajastatud kuludena) ja tagasi makstud summade kinnitamisega.

Eelarveaasta lõpus leitakse veel tasaarvestamata eelmakse summade väärtus, lahutades makstud esialgse(te)st summa(de)st tagastatud summad, kuludesse kantud rahastamiskõlblikud summad, eelarveaasta lõpu seisuga veel tasaarvestamata prognoositavad rahastamiskõlblikud summad ja väärtuse vähendamised.

Summad, mis finantsmääruse kohaselt on koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve raames rakendatavate rahastamisvahendite summad, on raamatupidamises liigitatud eelmaksete summadeks. Nende eelmaksete summade väärtus on liikmesriikide algselt makstud summad, millest on lahutatud hinnangulised kasutatud summad.

Eelmaksetelt arvutatud intressi kajastatakse selle teenimise hetkel asjaomase lepingu sätete kohaselt. Eelarveaasta lõpu seisuga koostatakse kõige usaldusväärsema teabe põhjal kogunenud intressitulu prognoos ja kajastatakse see bilansis.

1.5.8.   
  Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

ELi raamatupidamiseeskirjad nõuavad aruandluse huvides kaubanduslike ja mittekaubanduslike tehingute eraldi esitamist, kusjuures nõuded tekivad kaubanduslikest tehingutest, sissenõutavad summad aga mittekaubanduslikest tehingutest, mis ei põhine lepingul (riigi sissenõutavad summad).

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded on kooskõlas finantsinstrumentide määratlusega, mistõttu liigitatakse neid laenudeks ja nõueteks ning mõõdetakse sellele vastavalt (vt punkt 1.5.5). Kuna vahetustehingute viitlaekumised ja edasilükkunud kulud ei ole kuigi suured, esitatakse teave nende kohta koos finantsinstrumente käsitlevates lisades kaubanduslike tehingute kohta avalikustatava teabega.

1.5.5

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade puhul kajastatakse intresside ja trahvide võrra korrigeeritud esialgne summa, millest on lahutatud nende väärtuse langusest tulenev allahindlus. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summade väärtuse langusest tulenev allahindlus kirjendatakse, kui on objektiivseid tõendeid selle kohta, et ELil ei ole võimalik kõiki mittekaubanduslike tehingute sissenõutavaid summasid esialgsete tingimuste kohaselt sisse nõuda. Allahindluse summa saadakse, lahutades vara bilansilisest maksumusest kaetava väärtuse. Allahindluse summa kajastatakse tulemiaruandes. Varasematele kogemustele tuginedes tehakse ka üldine allahindlus nende tasumata sissenõudekorralduste puhul, mille suhtes ei ole konkreetset allahindlust veel kohaldatud. Viitlaekumiste käsitlemise kohta eelarveaasta lõpus vt lisa 1.5.14. Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summadena näidatud ja avaldatud summad ei ole finantsinstrumendid, kuna nad ei tulene lepingust. Asjakohasel juhul avaldatakse mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad siiski koos mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuetega finantsaruande lisades.

1.5.14

1.5.9.   
  Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid

Raha ja raha ekvivalendid on finantsinstrumendid ning need on liigitatud müügivalmis finantsvaradena. Nende hulka kuulub kassas olev sularaha, nõudmiseni hoiused pankades ja muud lühiajalised investeeringud, mis on kuni kolmekuulise esialgse tähtaja ja suure likviidsusega.

1.5.10.   
  Pensionid ja muud töötajahüvitised

Pensionid ja muud töötajahüvitised

Pensionikohustused

Pensionikohustused

EL haldab kindlaksmääratud hüvitisega pensioniplaane. Kuna üks kolmandik kõnealuste hüvitiste oodatavast kulust kaetakse osamaksudega töötajate palkadest, siis seda kohustust ei rahastata. Kindlaksmääratud hüvitistel põhinevate pensioniplaanidega seoses bilansis kajastatud kohustus võrdub kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtusega bilansipäeval. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse arvutavad kindlustusmatemaatikud proportsionaalse osa krediteerimise meetodi (projected unit credit method) kohaselt. Kindlaksmääratud hüvitise kohustuse nüüdisväärtus leitakse, diskonteerides prognoositud tulevased rahavood selles valuutas nomineeritud valitsuse võlakirjade intressimääradega, milles hüvitisi tulevikus makstakse, kusjuures nimetatud võlakirjade järelejäänud tähtaeg peab ligilähedaselt vastama asjaomase pensionikohustuse tingimustele.

projected unit credit method

Kogemuspõhisest korrigeerimisest ja kindlustusmatemaatiliste eelduste muutustest tulenev kindlustusmatemaatiline kasum või kahjum kajastatakse viivitamata tulemiaruandes. Varem töötatud ajast tulenevad kulud kajastatakse viivitamatult tulemiaruandes, välja arvatud juhul, kui pensioniplaani muudatused sõltuvad sellest, kas töötaja jääb teenistusse kindlaksmääratud perioodiks (pensioniõiguse omandamise eelperiood). Sel juhul amortiseeritakse varem töötatud ajast tulenevad kulud lineaarsel meetodil pensioniõiguse omandamise eelperioodi jooksul.

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

Töösuhte lõppemise järgsed haigushüvitised

EL pakub oma töötajatele tervisekindlustushüvitist ravikulude hüvitamise kaudu. Selle igapäevaseks haldamiseks on moodustatud eraldi fond. Süsteemist saavad kasu nii töötajad, pensionärid, lesed kui ka nende ülalpeetavad. Aktiivses teenistuses mitteolevatele isikutele (pensionärid, orvud jt) antavad hüvitised liigitatakse töösuhte lõppemise järgseteks töötajahüvitisteks. Kõnealuste hüvitiste laadist tulenevalt on nõutav kindlustusmatemaatiline arvutus. Bilansis kajastatav kohustus määratakse kindlaks pensionikohustustega sarnastel alustel (vt eespool).

1.5.11.   
  Eraldised

Eraldised

Eraldisi kajastatakse, kui ELil on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi puhul. Eraldiste summa vastab kõige tõenäolisemaks peetavale hinnangule selle kohta, kui suured kulud on oodatavalt vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandepäeval. Kui riskide ja kulude katteks eraldatud vahendid koosnevad suurest hulgast summadest, hinnatakse kohustuse väärtust, kaaludes kõiki võimalikke tulemusi nende esinemise tõenäosusega (keskväärtuse meetod).

1.5.12.   
  Finantskohustused

Finantskohustused

Finantskohustused liigitatakse kas õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks või amortiseeritud väärtuses kajastatavateks finantskohustusteks. Võetud laenud jagunevad krediidiasutustelt võetud laenudeks ja võlgadeks, mida tõendavad sertifikaadid. Võetud laenud võetakse arvele õiglases väärtuses, milleks on nende emiteerimistulu (saadud tasu õiglane väärtus), millest on maha arvatud kantud tehingukulud, ja järgnevalt kajastatakse neid amortiseeritud väärtuses tegeliku intressimäära meetodi kohaselt; mis tahes erinevust tulu (millest on maha arvatud tehingukulud) ja laenu tagastusväärtuse vahel kajastatakse tulemiaruandes laenuperioodi jooksul tegeliku intressimäära meetodi kohaselt.

Finantskohustused liigitatakse pikaajalisteks kohustusteks, välja arvatud juhul, kui nende lõpptähtaeg on lühem kui 12 kuud bilansipäevast arvates. Laenatud vahendite arvelt antud laenude puhul ei saa asjaomaste summade ebaolulisuse tõttu tegeliku intressimäära meetodit antud ja võetud laenude suhtes kohaldada. ELi kantud tehingukulud, mille hüvitamist seejärel laenusaajalt nõutakse, kajastatakse otse tulemiaruandes.

Finantskohustused, mis on liigitatud õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavateks finantskohustusteks, hõlmavad ka tuletisinstrumente, kui nende õiglane väärtus on negatiivne. Nende üle peetakse samasugust raamatupidamisarvestust nagu õiglases väärtuses muutustega läbi tulemiaruande kajastatavate finantskohustuste üle (vt lisa 1.5.5). Aruandeaasta jooksul ei olnud ELil sellesse kategooriasse kuuluvaid finantskohustusi.

1.5.5

1.5.13.   
  Kreditoorne võlgnevus

Kreditoorne võlgnevus

Märkimisväärne osa ELi kreditoorsest võlgnevustest ei ole seotud kaubanduslike tehingutega (kaupade ega teenuste ostmisega), vaid kujutab endast toetusesaajate või ELi muu rahastamise saajate esitatud tasumata kulutaotlusi (mittekaubanduslikud tehingud). Need kirjendatakse kreditoorse võlgnevusena taotletava summa ulatuses. Pärast rahastamiskõlblike kulude kontrollimist ja kinnitamist kajastatakse kreditoorset võlgnevust kinnitatud ja rahastamiskõlblikus summas.

Kaupade ja teenuste ostmisest tekkivat kreditoorset võlgnevust kajastatakse arve saamisel esialgse summa ulatuses ning sellele vastavad kulud kirjendatakse raamatupidamisarvestuses siis, kui tarne või teenus on Euroopa Liidule üle antud või osutatud ja ta on selle vastu võtnud.

1.5.14.   
  Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Viitlaekumised ja kumuleerunud kulud ning edasilükkunud tulud ja kulud

Tehinguid ja sündmusi kajastatakse finantsaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Kui eelarveaasta lõpu seisuga ei ole arvet veel välja saadetud, kuid EL on teenuse osutanud või tarne üle andnud või kui eksisteerib lepinguline kohustus (nt aluslepingus sätestatu tulemusena), kajastatakse finantsaruannetes viitlaekumine. Lisaks sellele, kui eelarveaasta lõpu seisuga on arve välja saadetud, kuid teenust ei ole veel osutatud või tarnitud kaupasid üle antud, loetakse tulu edasilükkunuks ja see kajastatakse järgnevas arvestusperioodis.

Ka kulud kajastatakse selles perioodis, millega need on seotud. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse kumuleerunud kulusid perioodi ülekandekohustuse prognoositud summa alusel. Kumuleerunud kulud arvutatakse komisjoni välja antud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanne annaks tõese ülevaate nendest majandus- ja muudest nähtustest, mida nad kajastavad.

1.6.   TULEMIARUANNE

TULEMIARUANNE

1.6.1.   
  Tulud

Tulud

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Enamik ELi tuludest tuleneb mittekaubanduslikest tehingutest.

Kogurahvatulul põhinevad ja käibemaksupõhised omavahendid

Kogurahvatulul põhinevad ja käibemaksupõhised omavahendid

Tulu kajastatakse selles perioodis, mille kohta komisjon saadab liikmesriikidele rahastamistaotluse, milles ta nõuab neilt osamaksu tasumist. Rahastamistaotlusi hinnatakse nende „taotletud summas”. Kuna käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid tuginevad asjaomase eelarveaasta andmete prognoosidele, võib neid muutuste korral korrigeerida kuni ajani, mil liikmesriigid esitavad lõplikud andmed. Prognoosis tehtud muutuse mõju kajastatakse muutuse toimumise perioodi netoülejäägi või -puudujäägi kindlaksmääramisel.

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavate summad ja nende tehingutega seotud tulu kajastatakse asjakohaste igakuiste A-raamatupidamisaruannete (mis käsitlevad kogutud tollimaksu ning tasumisele kuuluvaid summasid, mille kohta on antud tagatis ja mida ei ole vaidlustatud) saamisel liikmesriikidelt. Aruandepäeva seisuga hinnatakse, milline on liikmesriikide kogutud aruandeperioodi tulu, mida ei ole veel komisjonile makstud, ning kajastatakse seda viitlaekumisena. Liikmesriikidelt saadud kvartali B-raamatupidamisaruanded (mis käsitlevad tollimaksu, mida ei ole kogutud ja mille kohta ei ole tagatist antud, ning nõudeid, mille kohta on tagatis antud, kuid mis võlglane on vaidlustanud) kajastatakse tuluna, millest on maha arvatud sissenõudmiskulud, mis liikmesriikidel on õigus endale jätta. Lisaks sellele kajastatakse väärtuse vähenemist nende summade võrra, mida prognoosi kohaselt ei õnnestu sisse nõuda.

Trahvid

Trahvid

Trahvidest saadud tulu kajastatakse adressaadi ametlikul teavitamisel Euroopa Liidu vastu võetud trahvi määramise otsusest. Kui on kahtlusi ettevõtja maksejõulisuse suhtes, siis kajastatakse nõude väärtuse vähendamine. Pärast trahvi määramise otsust peavad võlglased kahe kuu jooksul alates teavitamise kuupäevast

| — | kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse; |
| --- | --- |

—

kas otsusega nõustuma, millisel juhul nad peavad trahvi määratud tähtajaks ära maksma ning EL nõuab summa lõplikult sisse;

| — | või otsusega mitte nõustuma, millisel juhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt. |
| --- | --- |

—

või otsusega mitte nõustuma, millisel juhul nad vaidlustavad selle ELi õiguse kohaselt.

Isegi kui otsus vaidlustatakse, tuleb trahvi põhisumma siiski kas kolmekuulise tähtaja jooksul ära maksta, sest vaidlustamisel ei ole menetlust peatavat toimet (ELi lepingu artikkel 278), või teatavatel asjaoludel ja komisjoni peaarvepidaja nõusolekul esitada selle asemel asjaomase summa kohta pangatagatis.

Kui ettevõtja vaidlustab otsuse, kuid on trahvi ajutiselt juba ära maksnud, kajastatakse seda summat tingimusliku kohustusena. Kuna aga ELi otsuse vaidlustamisel adressaadi poolt ei ole menetlust peatavat toimet, kasutatakse laekunud summat sissenõutava summa kustutamiseks. Kui makse asemel saadakse tagatis, siis jääb trahv üles sissenõutava summana. Kui on tõenäoline, et Euroopa Liidu Üldkohus võib teha otsuse ELi kahjuks, kajastatakse selle riski katteks ette nähtud eraldis. Kui selle asemel on antud tagatis, hinnatakse tasumata sissenõutav summa vajaduse korral alla. Kogunenud intresse, mille komisjon on saanud pangakontodelt, kus hoiustatakse laekunud maksed, kajastatakse tuluna ja võimalikke tingimuslikke kohustusi suurendatakse sellele vastavalt.

Alates 2010. aastast teostab kõigi ajutiselt makstud trahvide haldust komisjon spetsiaalse fondi (BUFI) kaudu. Vahendid investeeritakse müügivalmis finantsvaradeks liigitatavatesse finantsinstrumentidesse.

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

Kaupade ja teenuste müügist saadud tulu kajastatakse siis, kui olulised kaupade omandiõigusega kaasnevad riskid ja hüved ostjale üle lähevad. Teenuste osutamisega seotud tehingutest saadud tulu kajastamisel võetakse arvesse seda, millises täitmisetapis on tehing aruandekuupäeva seisuga.

Intressitulud ja -kulud

Intressitulud ja -kulud

Intressitulusid ja -kulusid kajastatakse tulemiaruandes tegeliku intressimäära meetodi kohaselt. Selle meetodi alusel arvutatakse finantsvara või -kohustuse amortiseeritud väärtus ning jaotatakse intressitulud või -kulud asjaomase perioodi peale. Tegeliku intressimäära arvutamisel hindab Euroopa Liit rahavoogusid, võttes arvesse finantsinstrumendi kõiki lepingutingimusi (nt ettemakse võimalusi), kuid ei võta arvesse tulevast krediidikahju. Arvutus hõlmab kõiki lepingupoolte vahelisi makstud ja laekunud tasusid ja makseid, mis on tegeliku intressimäära lahutamatu osa, tehingukulusid ja kõiki muid hinnalisandeid ja allahindlusi.

Kui finantsvara või sarnaste finantsvarade rühm on väärtuse langusest tekkinud kahjumi tõttu alla hinnatud, kasutatakse intressitulu kajastamisel intressimäära, mida rakendatakse tulevaste rahavoogude diskonteerimisel väärtuse langusest tekkinud kahjumi hindamiseks.

Dividenditulu

Dividenditulu

Dividenditulu kajastatakse makse saamise õiguse kindakstegemisel.

1.6.2.   
  Kulud

Kulud

Suurema osa ELi kuludest moodustavad mittekaubanduslike tehingute kulud. Need seonduvad abisaajatele tehtud ülekannetega ja neid võib olla kolme liiki: nõuded, lepingu kohased ülekanded ning oma äranägemisel makstavad toetused, osamaksud ja annetused.

Ülekanne kajastatakse selle perioodi kuluna, mille jooksul toimusid ülekande aluseks olevad sündmused, tingimusel et asjaomast liiki ülekanne on lubatud õigusaktiga (finantsmäärus, personalieeskirjad või muu õigusakt) või on sõlmitud leping, mille alusel ülekanne on lubatud; abisaaja on täitnud kõik rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid, ja summa suurust saab realistlikult hinnata.

Kajastamiskriteeriumidele vastava maksenõude või kulutaotluse saamisel kajastatakse see kuluna rahastamiskõlbliku summa ulatuses. Eelarveaasta lõpu seisuga hinnatakse kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mis kuuluvad abisaajatele tasumisele, kuid millest ei ole veel teatatud, ning kajastatakse need kumuleerunud kuludena.

Kaupade ostu ja teenuste osutamisega seoses kantud kaubanduslike tehingute kulud kajastatakse siis, kui tarne on Euroopa Liidule üle antud ja ta on selle vastu võtnud. Neid hinnatakse arvel esitatud algses maksumuses.

1.7.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED

1.7.1.   
  Tingimuslikud varad

Tingimuslikud varad

Tingimuslik vara on võimalik vara, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile. Tingimuslik vara kajastatakse, kui majanduslik kasu või teenusepotentsiaal on tõenäoline.

1.7.2.   
  Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille olemasolu kinnitab ainult üks või mitu tulevikus toimuvat või mittetoimuvat sündmust, mis on ebakindlad ega allu täielikult ELi kontrollile; või eksisteeriv möödunud sündmustest tekkinud kohustus, mida ei ole kajastatud, sest: ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harva esineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

2.   BILANSI LISAD

VARAD

VARAD

2.1.   IMMATERIAALNE VARA

IMMATERIAALNE VARA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2013 | 474 |
| Soetamine | 104 |
| Võõrandamine | (2) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | 1 |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2014 | 577 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2013 | (236) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (61) |
| Võõrandamine | 2 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 0 |
| Muud muutused | 0 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2014 | (295) |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2014 | 282 |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2013 | 237 |

(miljonites eurodes)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2013

474

Soetamine

104

Võõrandamine

(2)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

Muud muutused

1

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2014

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2014

577

577

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2013

(236)

Aasta amortisatsioonikulud

(61)

Võõrandamine

2

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

0

Muud muutused

0

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2014

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2014

(295)

(295)

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2014

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2014

282

282

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2013

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2013

237

237

Eespool esitatud summad seonduvad peamiselt arvutitarkvaraga.

2.2.   KINNISVARA JA SEADMED

KINNISVARA JA SEADMED

Kinnisvara ja seadmete suurenemine tuleneb peamiselt sellest, et pärast Euroopa Kosmoseagentuuriga (ESA) Copernicuse programmi delegeerimislepingu sõlmimist 2014. aastal kandis komisjon ESAle üle 1  525 miljoni euro eest Copernicuse programmi (endine GMES-programm) varasid. 2014. aastal vastuvõetud Copernicuse määruse kohaselt võttis EL enda kanda vastutuse Copernicuse programmi eest, mistõttu tal tuleb kajastada selle vara oma bilansis. Satelliit Sentinel 1A (297 miljonit eurot) on kajastatud varana rubriigis „Seadmed” ning muud, praegu ehitamisel olevad satelliidid (1  228 miljonit eurot) on kajastatud ehitamisel oleva varana. „Copernicus” on Maa seire Euroopa programm. Sellel on kosmoseosa, sealhulgas kuus Maa seire satelliitide sarja, kohapealne osa, mis koosneb paljudest seireseadmetest maal, merel ja õhus, ning teenuste osa. „Copernicus” osutab järgmisi teenuseid: atmosfääri, kliimamuutuse, maa ja merekeskkonna seire, hädaolukordade ohjamine ja julgeolekurakendused.

Lisaks on ehitamisel oleva vara all 31. detsembri 2014. aasta seisuga kajastatud 1  478 miljoni euro (2013. aasta 1  041 miljoni euro) väärtuses varasid, mis seonduvad Galileo projektiga, s.o ELi ülemaailmse satelliitnavigatsioonisüsteemiga, mille ehitamisel on abiks ESA. Perioodi jooksul kajastati kuludes 17 miljonit eurot mittekapitaliseeritavaid arenduskulusid.

Kinnisvara ja seadmed

Kinnisvara ja seadmed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Maa ja hooned | Seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvutiriistvara | Muud | Kapitalirent | Ehitamisel olev vara | Kokku |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2013 | 4  660 | 608 | 233 | 596 | 248 | 2  692 | 1  599 | 10  635 |
| Soetamine | 30 | 342 | 18 | 59 | 31 | 9 | 1  779 | 2  267 |
| Võõrandamine | (9) | (58) | (20) | (49) | (22) | 0 | (6) | (164) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | 84 | 98 | 10 | 8 | 2 | (8) | (195) | — |
| Muud muutused | 2 | 1 | 2 | 10 | 1 | — | 1 | 17 |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2014 | 4  768 | 990 | 242 | 623 | 261 | 2  693 | 3  176 | 12  754 |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2013 | (2  399) | (474) | (168) | (461) | (166) | (863) | | (4  531) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (153) | (65) | (17) | (74) | (25) | (95) | | (429) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | — | 16 | 0 | 2 | 3 | — | | 21 |
| Võõrandamine | 4 | 42 | 18 | 47 | 18 | 0 | | 128 |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | — | 4 | (1) | (8) | (2) | 7 | | — |
| Muud muutused | — | 0 | (1) | (6) | (1) | — | | (8) |
| Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2014 | (2  549) | (477) | (168) | (501) | (173) | (950) | | (4  817) |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2014 | 2  219 | 513 | 74 | 122 | 89 | 1  743 | 3  176 | 7  937 |
| BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2013 | 2  261 | 134 | 65 | 134 | 83 | 1  829 | 1  599 | 6  104 |

(miljonites eurodes)

Maa ja hooned

Seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvutiriistvara

Muud

Kapitalirent

Ehitamisel olev vara

Kokku

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2013

4  660

608

233

596

248

2  692

1  599

10  635

Soetamine

30

342

18

59

31

9

1  779

2  267

Võõrandamine

(9)

(58)

(20)

(49)

(22)

0

(6)

(164)

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

84

98

10

8

2

(8)

(195)

—

Muud muutused

2

1

2

10

1

—

1

17

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2014

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2014

4  768

4  768

990

990

242

242

623

623

261

261

2  693

2  693

3  176

3  176

12  754

12  754

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2013

(2  399)

(474)

(168)

(461)

(166)

(863)

(4  531)

Aasta amortisatsioonikulud

(153)

(65)

(17)

(74)

(25)

(95)

(429)

Tühistatud amortisatsioonikulud

—

16

0

2

3

—

21

Võõrandamine

4

42

18

47

18

0

128

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

—

4

(1)

(8)

(2)

7

—

Muud muutused

—

0

(1)

(6)

(1)

—

(8)

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2014

Kogunenud amortisatsioon seisuga 31.12.2014

(2  549)

(2  549)

(477)

(477)

(168)

(168)

(501)

(501)

(173)

(173)

(950)

(950)

(4  817)

(4  817)

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2014

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2014

2  219

2  219

513

513

74

74

122

122

89

89

1  743

1  743

3  176

3  176

7  937

7  937

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2013

BILANSILINE NETOMAKSUMUS SEISUGA 31.12.2013

2  261

2  261

134

134

65

65

134

134

83

83

1  829

1  829

1  599

1  599

6  104

6  104

2.3.   KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

KAPITALIOSALUSE MEETODIL KAJASTATUD INVESTEERINGUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Osalused ühisettevõtetes | 2.3.1 | — | — |
| Osalused sidusettevõtetes | 2.3.2 | 409 | 349 |
| Kokku | | 409 | 349 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

Osalused ühisettevõtetes

2.3.1

2.3.1

—

—

Osalused sidusettevõtetes

2.3.2

2.3.2

409

349

Kokku

Kokku

409

409

349

349

Osaluste üle ühis- ja sidusettevõtetes peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil.

2.3.1.   
  Osalused ühisettevõtetes

Osalused ühisettevõtetes

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Galileo | SESAR | ITER | Clean Sky | IMI | ECSEL | FCH | Kokku |
| Osalus seisuga 31.12.2013 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Osamaksud | 0 | 95 | 118 | 125 | 166 | 75 | 69 | 647 |
| Osakaal neto-majandustulemuses | 0 | (95) | (118) | (125) | (166) | (75) | (69) | (647) |
| Muud kapitaliosaluse muutused | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Osalus seisuga 31.12.2014 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| Kajastamata kahjumi osakaal (5) | — | (230) | (36) | (99) | (73) | (40) | (116) | (594) |

(miljonites eurodes)

Galileo

SESAR

ITER

Clean Sky

IMI

ECSEL

FCH

Kokku

Osalus seisuga 31.12.2013

0

0

0

0

0

0

0

0

Osamaksud

0

95

118

125

166

75

69

647

Osakaal neto-majandustulemuses

0

(95)

(118)

(125)

(166)

(75)

(69)

(647)

Muud kapitaliosaluse muutused

0

0

0

0

0

0

0

0

Osalus seisuga 31.12.2014

Osalus seisuga 31.12.2014

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

0

Kajastamata kahjumi osakaal (5)

5

—

(230)

(36)

(99)

(73)

(40)

(116)

(594)

Komisjonile on tema osaluse protsendi põhjal ettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Põhivara | 250 | 198 |
| Käibevara | 178 | 63 |
| Pikaajalised kohustused | — | — |
| Lühiajalised kohustused | (813) | (394) |
| Tulud | 2 | 1 |
| Kulud | (666) | (412) |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Põhivara

250

198

Käibevara

178

63

Pikaajalised kohustused

—

—

Lühiajalised kohustused

(813)

(394)

Tulud

2

1

Kulud

(666)

(412)

Likvideeritav Ühisettevõte Galileo

Likvideeritav Ühisettevõte Galileo

2006. aasta lõpus alustati ühisettevõtte Galileo likvideerimist ja see protsess ikka veel käib. Kõnealune majandusüksus oli 2014. aastal mitteaktiivne ja selle likvideerimine jätkus.

Ühisettevõte SESAR

Ühisettevõte SESAR

31. detsembri 2014. aasta seisuga oli komisjoni osalus SESARis 43,53 %.

ITERi rahvusvaheline termotuumaenergeetika organisatsioon (ITER)

ITERi rahvusvaheline termotuumaenergeetika organisatsioon (ITER)

EL (Euratom) maksab oma osamaksu ITERi rahvusvahelises organisatsioonis tuumasünteesienergeetika ameti (Fusion for Energy Agency) kaudu, millele maksavad osamaksu ka liikmesriigid ja Šveits. Juriidiliselt käsitatakse nende kõigi osamaksu Euratomi osamaksuna ITERile, sest liikmesriigid ja Šveits ei ole ise ITERi osanikud. Kuna ELil on juriidiliselt ITERi ühisettevõttes osalus, peab ta kajastama seda osalust oma raamatupidamise aastaaruandes. 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli komisjoni osalus ITERis 40,61 %.

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühised tehnoloogiaalgatused

Ühiste tehnoloogiaalgatuste vormis avaliku ja erasektori partnerlused, mida rakendatakse ühisettevõtete kaudu aluslepingu artikli 187 tähenduses, on loodud majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni tegevuskava eesmärkide rakendamiseks. Ühise tehnoloogiaalgatusena on avaliku ja erasektori partnerluse raames loodud järgmised ühisettevõtted: Clean Sky, IMI, ECSEL (ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC ühendamise teel) ja FCH. Aasta lõpu seisuga oli komisjonil neis järgmine osalus: Clean Sky-s 61,39 %, IMIs 80,47 %, ECSELis 95,47 % ja FCHs 70,85 %.

2.3.2.   
  Osalused sidusettevõtetes

Osalused sidusettevõtetes

Euroopa Investeerimisfond

Euroopa Investeerimisfond

Komisjoni osalust Euroopa Investeerimisfondis (EIF) käsitletakse osalusena sidusettevõttes ja selle üle peetakse arvestust kapitaliosaluse meetodil. EIF on ELi finantsinstitutsioon, mis on spetsialiseerunud riskikapitali ja tagatiste andmisele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEd).

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EIF |
| Osalus seisuga 31.12.2013 | 349 |
| Osamaksud | 38 |
| Osakaal neto-majandustulemuses | 7 |
| Muud kapitaliosaluse muutused | 15 |
| Osalus seisuga 31.12.2014 | 409 |

(miljonites eurodes)

EIF

Osalus seisuga 31.12.2013

349

Osamaksud

38

Osakaal neto-majandustulemuses

7

Muud kapitaliosaluse muutused

15

Osalus seisuga 31.12.2014

Osalus seisuga 31.12.2014

409

409

Komisjonile on tema osaluse protsendi põhjal ettevõtetes omistatavad järgmised bilansilised maksumused:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Varad | 497 | 499 |
| Kohustused | (87) | (240) |
| Tulud | 38 | 37 |
| Ülejääk/(puudujääk) | 21 | (221) |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Varad

497

499

Kohustused

(87)

(240)

Tulud

38

37

Ülejääk/(puudujääk)

21

(221)

Komisjon on oma rahalisest osalusest sisse maksnud 20 %; veel sissenõudmata kapitali saldo moodustas seega 809 miljonit eurot.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EIFi kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 4  161 | 1  011 |
| Sissemakstud | (832) | (202) |
| Sissenõudmata | 3  329 | 809 |

(miljonites eurodes)

EIFi kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

Aktsiakapital kokku

4  161

4  161

1  011

1  011

Sissemakstud

(832)

(202)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

3  329

3  329

809

809

2.4.   FINANTSVARAD

FINANTSVARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pikaajalised finantsvarad | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 6  550 | 5  497 |
| Laenud | 2.4.2 | 49  888 | 54  347 |
| Kokku | | 56  438 | 59  844 |
| Lühiajalised finantsvarad | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 2.4.1 | 2  856 | 2  373 |
| Laenud | 2.4.2 | 8  955 | 3  198 |
| Kokku | | 11  811 | 5  571 |
| Kokku | | 68  249 | 65  415 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

Pikaajalised finantsvarad

Pikaajalised finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

6  550

5  497

Laenud

2.4.2

2.4.2

49  888

54  347

Kokku

56  438

56  438

59  844

59  844

Lühiajalised finantsvarad

Lühiajalised finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

2.4.1

2.4.1

2  856

2  373

Laenud

2.4.2

2.4.2

8  955

3  198

Kokku

11  811

11  811

5  571

5  571

Kokku

Kokku

68  249

68  249

65  415

65  415

2.4.1.   
  Müügivalmis finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| BUFI investeeringud | 3  068 | 1  910 |
| Välistegevuse tagatisfond (6) | 1  825 | 1  773 |
| Likvideeritav ESTÜ | 1  699 | 1  696 |
| Riskijagamisrahastu | 842 | 1  197 |
| „Horisont 2020” | 514 | — |
| ETFi käivitusprogramm | 399 | 339 |
| Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD) | 188 | 188 |
| TEN-T projektide laenutagamisvahend | 186 | 121 |
| Riskikapitali tehingud | 145 | 124 |
| Projektivõlakirjade algatus | 125 | 67 |
| Euroopa Kagu-Euroopa Fond | 117 | 116 |
| Muud müügivalmis finantsvarad | 298 | 339 |
| Kokku | 9  406 | 7  870 |
| Pikaajalised | 6  550 | 5  497 |
| Lühiajalised | 2  856 | 2  373 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

BUFI investeeringud

3  068

1  910

Välistegevuse tagatisfond (6)

6

1  825

1  773

Likvideeritav ESTÜ

1  699

1  696

Riskijagamisrahastu

842

1  197

„Horisont 2020”

514

—

ETFi käivitusprogramm

399

339

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

188

188

TEN-T projektide laenutagamisvahend

186

121

Riskikapitali tehingud

145

124

Projektivõlakirjade algatus

125

67

Euroopa Kagu-Euroopa Fond

117

116

Muud müügivalmis finantsvarad

298

339

Kokku

Kokku

9  406

9  406

7  870

7  870

Pikaajalised

6  550

5  497

Lühiajalised

2  856

2  373

ELi müügivalmis finantsvarad on peamiselt tagatisvahendid ja omakapitaliinstrumendid. Kasv 2013. aastaga võrreldes tuleneb peamiselt 2014. aastal määratud ja BUFI-fondi investeeritud trahvidest summas üle 2 miljardi euro, kusjuures viimasest on lahutatud 2014. aastal lõpuleviidud trahvimisjuhtumitega seotud summad. Lisaks algas 2014. aastal raamprogramm „Horisont 2020”, mis on kaheksas teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse raamprogramm, millel oli aasta lõpu seisuga üle poole miljardi euro eest varasid.

Müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse tasemed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| 1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad | 8  183 | 6  669 |
| 2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad | 76 | 76 |
| 3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel | 1  147 | 1  126 |
| Kokku | 9  406 | 7  870 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

1. tase. Aktiivsetel turgudel noteeritud hinnad

8  183

6  669

2. tase. Muud jälgitavad sisendid kui noteeritud hinnad

76

76

3. tase. Hindamismeetodid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel

1  147

1  126

Kokku

Kokku

9  406

9  406

7  870

7  870

Aruandeperioodil ei tehtud ümberpaigutusi eespool nimetatud õiglase väärtuse mõõtmine tasemete vahel.

Finantsvarad, mille puhul kasutatakse hindamismeetodeid, mille sisendid ei põhine jälgitavatel turuandmetel (3. tase) – kooskõlastav võrdlus:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Algsaldo seisuga 31.12.2013 | 1  126 |
| Ost ja müük | (57) |
| Kasum või kahjum, mis on kajastatud perioodi üle- või puudujäägina | (2) |
| Netovara kajastatud kasum või kahjum | 81 |
| Ümberpaigutused 3. tasemesse | — |
| Ümberpaigutused 3. tasemest | — |
| Muud | (1) |
| Lõppsaldo seisuga 31.12.2014 | 1  147 |

(miljonites eurodes)

Algsaldo seisuga 31.12.2013

1  126

Ost ja müük

(57)

Kasum või kahjum, mis on kajastatud perioodi üle- või puudujäägina

(2)

Netovara kajastatud kasum või kahjum

81

Ümberpaigutused 3. tasemesse

—

Ümberpaigutused 3. tasemest

—

Muud

(1)

Lõppsaldo seisuga 31.12.2014

Lõppsaldo seisuga 31.12.2014

1  147

1  147

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank (EBRD)

Komisjoni kapitaliosalust EBRDs hinnatakse soetusmaksumuses, millest on lahutatud selle väärtuse langusest tulenev võimalik allahindlus. See tuleneb asjaolust, et EBRD aktsiad ei ole börsil noteeritud ja EBRD põhikirjas on sätestatud lepingulised piirangud muu hulgas osaluse müügile, mille kohaselt müügihind ei või olla suurem soetusmaksumusest ja osalust võib müüa ainult olemasolevatele aktsionäridele.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | EBRD kapital kokku | Komisjoni märgitud kapital |
| Aktsiakapital kokku | 29  674 | 900 |
| Sissemakstud | (6  202) | (188) |
| Sissenõudmata | 23  472 | 712 |

(miljonites eurodes)

EBRD kapital kokku

Komisjoni märgitud kapital

Aktsiakapital kokku

29  674

900

Sissemakstud

(6  202)

(188)

Sissenõudmata

Sissenõudmata

23  472

23  472

712

712

2.4.2.   
  Laenud

Laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pikaajalised | 49  888 | 54  347 |
| Lühiajalised | 8  955 | 3  198 |
| Kokku | 58  843 | 57  545 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Pikaajalised

49  888

54  347

Lühiajalised

8  955

3  198

Kokku

Kokku

58  843

58  843

57  545

57  545

Selles rubriigis on kajastatud laenatud vahenditest antud laenud (58  509 miljonit eurot) ning eelarvest antud laenud, st eritingimustega laenud ning likvideeritava ESTÜ antud eluasemelaenud (139 miljonit eurot). Siia kuuluvad ka lühiajalised hoiused (195 miljonit eurot), mis on liigitatud laenudeks.

Laenatud vahenditest antud laenud

Laenatud vahenditest antud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 211 | 57  258 |
| Uued laenud | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Tagasimaksed | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Vahetuskursi erinevused | — | 1 | — | — | 15 | 16 |
| Bilansilise maksumuse muutused | 9 | — | (33) | 39 | (5) | 10 |
| Väärtuse langus | — | — | — | — | — | — |
| Kokku seisuga 31.12.2014 | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 221 | 58  509 |
| Pikaajalised | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 211 | 49  772 |
| Lühiajalised | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(miljonites eurodes)

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2013

569

387

11  623

44  468

211

57  258

Uued laenud

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Tagasimaksed

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Vahetuskursi erinevused

—

1

—

—

15

16

Bilansilise maksumuse muutused

9

—

(33)

39

(5)

10

Väärtuse langus

—

—

—

—

—

—

Kokku seisuga 31.12.2014

Kokku seisuga 31.12.2014

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

221

221

58  509

58  509

Pikaajalised

1  762

299

5  700

41  800

211

49  772

Lühiajalised

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Komisjoni bilansis olevate laenude jagamine lühi- ja pikaajalisteks laenudeks (nt EFSMist ja maksebilansi toetamise mehhanismist antud laenud, Euratomi laenud ja makromajandusliku finantsabi laenud) on võitnud sellest, et üksnes laenu lõpptähtajast lähtumise asemel lähtutakse nüüd tagasimaksetest aasta lõpu seisuga. Euratomi laenude katteks on saadud kolmandelt isikutelt tagatisi 349 miljoni euro suuruses summas (2013. aastal 387 miljoni euro suuruses summas). 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli laenulepingu alusel makromajandusliku finantsabi laenurahastust eraldatud Ukrainale 250 miljonit eurot, mis aga oli alles välja maksmata.

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0,181 % – 4,54 % | 0,27 % – 4,54 % |
| Euratom | 0,26 % – 5,76 % | 0,34 % – 5,76 % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,375 % – 3,625 % | 2,375 % – 3,625 % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 1,875 % – 3,750 % | 2,375 % – 3,750 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 5,2354 % – 5,8103 % | 5,2354 % – 5,8103 % |

31.12.2014

31.12.2013

Makromajanduslik finantsabi

0,181 % – 4,54 %

0,27 % – 4,54 %

Euratom

0,26 % – 5,76 %

0,34 % – 5,76 %

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,375 % – 3,625 %

2,375 % – 3,625 %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

1,875 % – 3,750 %

2,375 % – 3,750 %

Likvideeritav ESTÜ

5,2354 % – 5,8103 %

5,2354 % – 5,8103 %

2.5.   EELMAKSED

EELMAKSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pikaajalised eelmaksed | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 15  980 | 34  819 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 2  378 | 3  253 |
| Kokku | | 18  358 | 38  072 |
| Lühiajalised eelmaksed | | | |
| Eelmaksed | 2.5.1 | 29  222 | 16  403 |
| Muud ettemaksed liikmesriikidele | 2.5.2 | 5  015 | 4  963 |
| Kokku | | 34  237 | 21  367 |
| Kokku | | 52  595 | 59  439 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

Pikaajalised eelmaksed

Pikaajalised eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

15  980

34  819

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

2  378

3  253

Kokku

18  358

18  358

38  072

38  072

Lühiajalised eelmaksed

Lühiajalised eelmaksed

Eelmaksed

2.5.1

2.5.1

29  222

16  403

Muud ettemaksed liikmesriikidele

2.5.2

2.5.2

5  015

4  963

Kokku

34  237

34  237

21  367

21  367

Kokku

Kokku

52  595

52  595

59  439

59  439

Eelmaksed moodustavad suure osa ELi koguvaradest ja seepärast pööratakse neile nõuetekohaselt ja regulaarselt tähelepanu. Tuleks märkida, et eelmakse summade tase eri programmides peab olema piisav, et tagada abisaajale projekti alustamiseks vajalikud käibevahendid, kaitstes samal ajal ka ELi finantshuvisid ja võttes arvesse juriidilisi, tegevusega seotud ja kulutasuvuse piiranguid. Komisjon on eelmaksete jälgimise parandamiseks kõiki neid aspekte nõuetekohaselt arvesse võtnud.

2.5.1.   
  Eelmaksed

Eelmaksed

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Brutosumma | Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | Netosumma seisuga 31.12.2014 | Brutosumma | Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse) | Netosumma seisuga 31.12.2013 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | | | | | |
| EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid | 5  644 | (2  115) | 3  529 | 6  359 | (1  032) | 5  327 |
| ERF ja Ühtekuuluvusfond | 24  934 | (2  182) | 22  752 | 25  701 | (2  164) | 23  537 |
| ESF | 6  884 | (953) | 5  931 | 6  857 | (492) | 6  365 |
| Muud | 4  626 | (2  535) | 2  091 | 4  191 | (2  054) | 2  137 |
| Otsene eelarve täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Komisjon | 13  173 | (10  215) | 2  958 | 14  841 | (9  459) | 5  382 |
| ELi rakendusametid | 9  079 | (6  618) | 2  461 | 8  558 | (5  108) | 3  450 |
| Kaudne eelarve täitmine | | | | | | |
| Täitja: | | | | | | |
| Muud ELi ametid ja asutused | 548 | (98) | 450 | 412 | (21) | 391 |
| Kolmandad riigid | 1  981 | (1  169) | 812 | 1  678 | (782) | 896 |
| Rahvusvahelised organisatsioonid | 6  236 | (3  476) | 2  760 | 4  172 | (2  460) | 1  712 |
| Muud üksused | 4  370 | (2  910) | 1  460 | 5  503 | (3  478) | 2  025 |
| Kokku | 77  474 | (32  273) | 45  202 | 78  272 | (27  050) | 51  222 |
| Pikaajalised | 15  980 | — | 15  980 | 34  819 | — | 34  819 |
| Lühiajalised | 61  495 | (32  273) | 29  222 | 43  453 | (27  050) | 16  403 |

(miljonites eurodes)

Brutosumma

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Netosumma seisuga 31.12.2014

Brutosumma

Tasaarvestatud (kantud üle järgmisse eelarveaastasse)

Netosumma seisuga 31.12.2013

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

EAFRD ja muud maaelu arengu rahastamisvahendid

5  644

(2  115)

3  529

6  359

(1  032)

5  327

ERF ja Ühtekuuluvusfond

24  934

(2  182)

22  752

25  701

(2  164)

23  537

ESF

6  884

(953)

5  931

6  857

(492)

6  365

Muud

4  626

(2  535)

2  091

4  191

(2  054)

2  137

Otsene eelarve täitmine

Otsene eelarve täitmine

Täitja:

Komisjon

13  173

(10  215)

2  958

14  841

(9  459)

5  382

ELi rakendusametid

9  079

(6  618)

2  461

8  558

(5  108)

3  450

Kaudne eelarve täitmine

Kaudne eelarve täitmine

Täitja:

Muud ELi ametid ja asutused

548

(98)

450

412

(21)

391

Kolmandad riigid

1  981

(1  169)

812

1  678

(782)

896

Rahvusvahelised organisatsioonid

6  236

(3  476)

2  760

4  172

(2  460)

1  712

Muud üksused

4  370

(2  910)

1  460

5  503

(3  478)

2  025

Kokku

Kokku

77  474

77  474

(32  273)

(32  273)

45  202

45  202

78  272

78  272

(27  050)

(27  050)

51  222

51  222

Pikaajalised

15  980

—

15  980

34  819

—

34  819

Lühiajalised

61  495

(32  273)

29  222

43  453

(27  050)

16  403

Eelmaksete kogusumma vähenemine eelarve täitmise puhul koostöös liikmesriikidega ja otsese täitmise puhul tuleneb eelkõige 2007.-2013. aasta programmitöö perioodi lõpetamisest ja 2014.–2020. aasta programmide järkjärgulisest rakendamisest. Vanade programmide eelmaksed vähenevad vastavalt kulude heakskiitmisele, ning uue programmitöö perioodi ettemaksed on väiksemad.

Üleminek ühelt programmitöö perioodilt teisele selgitab ka struktuurifondide lühi- ja pikaajalise saldo muutusi. 2014.–2020. aasta programmitöö perioodi uued eelmaksed kajastatakse tavaliselt pikaajalisena; nende ettemaksete summa on esialgu väike, kuna uued programmid võeti vastu hilja. 2007.–2013. aasta programmitöö periood on jõudnud sulgemisfaasi, mistõttu 12 kuu jooksul saabuva tähtajaga eelmaksete summa suureneb.

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Eelmaksetega seoses saadud tagatised

Siia kuuluvad tagatised, mida komisjon teatavatel juhtudel nõuab eelmaksete tegemisel abisaajatelt, kes ei ole liikmesriigid. Seda liiki tagatiste puhul kuulub avaldamisele kaks väärtust – nimiväärtus ja jooksev väärtus. Nimiväärtuse puhul on aluseks olev sündmus seotud tagatise olemasoluga. Jooksva väärtuse puhul on tagatise aluseks olev sündmus eelmakse ja/või järgnevad tasaarvestused. 31. detsembri 2014. aasta seisuga moodustas eelmaksetega seoses saadud tagatiste nominaalväärtus 957 miljonit eurot ning nende tagatiste jooksev väärtus oli 605 miljonit eurot (2013. aastal vastavalt 1  124 miljonit eurot ja 887 miljonit eurot).

Teatavad teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) ja programmi „Horisont 2020” raames tehtud eelmaksed on tegelikult kaetud osalejate tagatisfondist. Osalejate tagatisfond on vastastikust tagatist pakkuv rahastamisvahend, mille eesmärk on katta riske, et abisaajad jätavad maksmata summasid seitsmenda raamprogrammi ja programmi „Horisont 2020” kaudsete meetmete rakendamisel. Kaudsetes meetmetes osalejad, kes saavad ELi toetust, maksavad osamaksu, mis moodustab 5 % tagatisfondi kapitali osamaksude kogusummast.

31. detsember 2014. aasta seisuga moodustas osalejate tagatisfondist tehtud eelmaksete summa 1,8 miljardit eurot (2013. aastal 4,5 miljardit eurot). Vähenemine tuleneb sellest, et 2014. aasta oli seitsmenda raamprogrammi projektide heakskiitmise viimane aasta ja uutele projektidele oli ette nähtud vähem vahendeid. Osalejate tagatisfond kuulub selles osalejatele ning EL (keda esindab komisjon) tegutseb viimaste huvides tagatisfondi haldajana.

Aasta lõpu seisuga moodustasid osalejate tagatisfondi koguvarad 1  640 miljonit eurot (2013. aastal 1  658 miljonit eurot). Osalejate tagatisfondi varade hulka kuuluvad ka finantsvarad, mida haldab majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat. Kuna osalejate tagatisfond on eraldiseisev üksus, ei ole tema varad konsolideeritud ELi raamatupidamise aastaaruandesse.

2.5.2.   
  Muud ettemaksed liikmesriikidele

Muud ettemaksed liikmesriikidele

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega) | | |
| Pikaajalised | 2  090 | 2  118 |
| Lühiajalised | 1  733 | 2  118 |
| Kokku | 3  823 | 4  236 |
| Abikavad | | |
| Pikaajalised | 288 | 1  135 |
| Lühiajalised | 3  282 | 2  845 |
| Kokku | 3  570 | 3  981 |
| Kokku | 7  393 | 8  216 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Liikmesriikidele rahastamisvahenditest tehtud ettemaksed (eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega)

Pikaajalised

2  090

2  118

Lühiajalised

1  733

2  118

Kokku

3  823

3  823

4  236

4  236

Abikavad

Abikavad

Pikaajalised

288

1  135

Lühiajalised

3  282

2  845

Kokku

3  570

3  570

3  981

3  981

Kokku

Kokku

7  393

7  393

8  216

8  216

Struktuurifondide raames elluviidavate programmide (2007–2013) ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi raames võib teha ELi eelarvest ettemakseid liikmesriikidele, et anda panus finantsinstrumentidesse (olgu need siis laenude, omakapitaliinvesteeringute või tagatiste vormis), mille on loonud ja mida haldavad liikmesriigid (s.t eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega). Nende vahendite raames eelarveaasta lõpu seisuga kasutamata jäänud summad kuuluvad ELi omandisse (nagu ka kõik eelmaksed) ja seega käsitletakse neid ELi bilansis varana. Siiski ei kohusta alusaktid liikmesriike esitama komisjonile nende ettemaksete kasutamise kohta regulaarselt aruandeid ja mõnel juhul isegi mitte neid komisjonile esitatavates kuluaruannetes eraldi kindlaks määrama. Käesoleva aruande koostamise ajal ei ole kättesaadav teave, mille liikmesriigid esitasid 2014. aasta lõpu seisuga kasutamata summade kohta. Seetõttu on aasta lõpus sellele varale omistatav väärtus hinnanguline ja tugineb liikmesriikidelt saadud teabele 31. detsembri 2013. aasta seisuga kasutamata summade ja väljamaksete kohta. Käesoleval juhul on hinnangus arvesse võetud ka seda, et nende rahastamisvahendite rakendusperioodi on pikendatud ja tähtaeg on senise 31. detsembri 2015. aasta asemel 31. märts 2017. Nende rahastamisvahendite saldo eelarveaasta lõpu seisuga on arvutatud vastavalt eeldusele, et vahendid kasutatakse täielikult ära ja kasutamine on ühtlane kogu ülejäänud tegevusaja jooksul. Nimetatud ajavahemiku lõpus vaatab komisjon üle vahendite tegeliku kasutamise ja kajastab kasutamata summad aruannetes.

Liikmesriigid taotlesid komisjonilt nendest rahastamisvahenditest kokku 10  904 miljonit eurot toetusi, millest 1  088 miljonit eurot oli aasta lõpu seisuga välja maksmata. 2014. aastal ei ole välja makstud mingeid 2014.–2020. aasta programmiperioodi summasid.

Sarnaselt eespool kirjeldatuga kajastatakse komisjoni bilansis varana liikmesriikide makstud ja aasta lõpuks kasutamata jäänud ettemakseid erinevatele abikavadele (riigiabi, EAGFi turumeetmed). Komisjon on hinnanud kõnealuste ettemaksete väärtust liikmesriikide esitatud teabe alusel; selle tulemusena saadud summasid on kajastatud abikavade rubriigis.

2.6.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED JA MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST TEKKINUD NÕUDED JA MITTEKAUBANDUSLIKE TEHINGUTE SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pikaajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 1  158 | 478 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 40 | 20 |
| Kokku | | 1  198 | 498 |
| Lühiajalised | | | |
| Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 2.6.1 | 13  828 | 12  478 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded | 2.6.2 | 551 | 704 |
| Kokku | | 14  380 | 13  182 |
| Kokku | | 15  578 | 13  680 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

Pikaajalised

Pikaajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

1  158

478

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

40

20

Kokku

1  198

1  198

498

498

Lühiajalised

Lühiajalised

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

2.6.1

2.6.1

13  828

12  478

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

2.6.2

2.6.2

551

704

Kokku

14  380

14  380

13  182

13  182

Kokku

Kokku

15  578

15  578

13  680

13  680

2.6.1.   
  Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

Mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pikaajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 305 | 478 |
| Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud | 2.6.1.3 | 853 | — |
| Kokku | | 1  158 | 478 |
| Lühiajalised | | | |
| Liikmesriigid | 2.6.1.1 | 10  679 | 5  574 |
| Trahvid | 2.6.1.2 | 2  270 | 4  071 |
| Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud | 2.6.1.3 | 832 | 2  741 |
| Muud sissenõutavad summad | | 48 | 92 |
| Kokku | | 13  828 | 12  478 |
| Kokku | | 14  987 | 12  957 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

Pikaajalised

Pikaajalised

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

305

478

Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud

2.6.1.3

2.6.1.3

853

—

Kokku

1  158

1  158

478

478

Lühiajalised

Lühiajalised

Liikmesriigid

2.6.1.1

2.6.1.1

10  679

5  574

Trahvid

2.6.1.2

2.6.1.2

2  270

4  071

Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud

2.6.1.3

2.6.1.3

832

2  741

Muud sissenõutavad summad

48

92

Kokku

13  828

13  828

12  478

12  478

Kokku

Kokku

14  987

14  987

12  957

12  957

2.6.1.1.   Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud | 2  789 | 47 |
| Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud | 1  617 | 1  228 |
| Omavahendite nõuded | 5  413 | 3  054 |
| Väärtuse langus | (1  144) | (743) |
| Muud | 12 | 6 |
| Omavahendite sissenõutavad summad | 8  686 | 3  592 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF) | 2  250 | 2  294 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) | 52 | 82 |
| Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI) | 27 | 45 |
| Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD) | 166 | 155 |
| Väärtuse langus | (840) | (819) |
| EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad | 1  655 | 1  757 |
| Oodatavalt tagasi makstavad eelmaksed | 437 | 542 |
| Makstud ja sissenõutav käibemaks | 44 | 68 |
| Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad | 161 | 94 |
| Kokku | 10  984 | 6  053 |
| Pikaajalised | 305 | 478 |
| Lühiajalised | 10  679 | 5  574 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud

2  789

47

Eraldi raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud

1  617

1  228

Omavahendite nõuded

5  413

3  054

Väärtuse langus

(1  144)

(743)

Muud

12

6

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

8  686

8  686

3  592

3  592

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond (EAGF)

2  250

2  294

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD)

52

82

Maaelu arengu ajutine rahastamisvahend (TRDI)

27

45

Põllumajanduse ja maaelu arendamise ühinemiseelne programm (SAPARD)

166

155

Väärtuse langus

(840)

(819)

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

1  655

1  655

1  757

1  757

Oodatavalt tagasi makstavad eelmaksed

Oodatavalt tagasi makstavad eelmaksed

437

437

542

542

Makstud ja sissenõutav käibemaks

Makstud ja sissenõutav käibemaks

44

44

68

68

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

Muud liikmesriikidelt sissenõutavad summad

161

161

94

94

Kokku

Kokku

10  984

10  984

6  053

6  053

Pikaajalised

305

478

Lühiajalised

10  679

5  574

Liikmesriikidelt sissenõutavad pikaajalised summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD) täitmata vastavuskorrektsioonide otsustega ning neid rakendatakse aastaste osamaksetena ja/või edasilükatud tähtajaga maksetena.

Omavahendite sissenõutavad summad

Omavahendite sissenõutavad summad

A-raamatupidamisarvestuses kindlaks määratud sissenõutavate summade märkimisväärse suurenemise põhjustas novembris ja detsembris tolli- ja suhkrumaksudest laekunud 2  756 miljonit eurot. Varasematel aastatel kajastati neid laekumisi viitlaekumisena.

Omavahendite nõuete summa on seotud 17. detsembril 2014 vastu võetud paranduseelarvetega nr 2/2014–7/2014. Vastavalt nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (ELT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklile 10 tehti omavahendite osamaksude korrigeerimisest tulenevad kanded 2015. aasta veebruari esimesel tööpäeval. Käibemaksupõhistel omavahenditel ja kogurahvatulupõhistel omavahenditel põhinevaid liikmesriikide osamaksusid ELi eelarvesse korrigeeritakse igal aastal detsembri esimesel tööpäeval. 2014. aasta korrektsiooni raames tehti olulisi tagasiulatuvaid muudatusi kogurahvatulul põhinevas osamaksus alates 2002. aastast. Seetõttu oli korrektsioon enneolematult suur, hõlmas kõiki ELi liikmesriike ja ulatus kokku 9,5 miljardi euroni.

Kuna olukord oli erakorraline, võttis nõukogu 18. detsembril 2014 vastu komisjoni ettepaneku, mis võimaldab liikmesriikidel lükata makse tegemist edasi teatavatel rangetel tingimustel ja intressita kuni 1. septembrini 2015. Kuus liikmesriiki otsustasid korrektsioonist tuleneva summa maksta 2015. aastal. Nagu selgub eespool esitatud tabelist, ulatub edasilükkunud maksete summa 5,4 miljardi euroni.

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

EAGFi ja maaelu arengu sissenõutavad summad

Sellesse punkti kuuluvad peamiselt liikmesriikide 31. detsembri seisuga võlgnetavad summad, mille liikmesriigid deklareerisid ja tõendasid 15. oktoobriks. Lisaks on hinnatud sissenõutavad summasid, mis tekkisid pärast summade deklareerimist kuni 31. detsembrini. Abisaajate võlgnetavate summade puhul, mille sissenõudmine on ebatõenäoline, kohaldab komisjon ka hinnangulist allahindlust. Kõnealune korrigeerimine ei tähenda komisjoni loobumist asjaomaste summade tulevasest sissenõudmisest. Korrigeerimine sisaldab ka 20 % allahindlust, sest liikmesriikidel on õigus kõnealune osa halduskulude katteks kinni pidada.

2.6.1.2.   Trahvid

Trahvid

Siin on kajastatud komisjoni määratud trahvidega seoses sissenõutav summa 2  424 miljonit eurot (2013 aastal 4  310 miljonit eurot), millest on lahutatud 155 miljoni eurone allahindlus (2013. aastal 239 miljonit eurot). Eelarveaasta lõpu seisuga saadi tasumata trahvide katteks kokku 1  916 miljoni euro suuruses summas tagatisi (2013. aastal 3  244 miljonit eurot). Tuleb märkida, et kõnealustest nõuetest 183 miljoni euro puhul saabus tasumise tähtaeg pärast 31. detsembrit 2014.

Tasumata trahvide saldo vähenemine aasta lõpu seisuga on tingitud asjaolust, et 2014. aasta jooksul jõustus lõplikult ja kanti eelarvesse kokku 4,1 miljardit eurot trahve.

2.6.1.3.   Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud

Viitlaekumised ja edasilükkunud kulud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Omavahendite viitlaekumised | — | 2  424 |
| Ühtekuuluvus-, põllumajandusfond ja maaelu arengu fondid: finantskorrektsioonid | 1  502 | 31 |
| Muud viitlaekumised | 83 | 201 |
| Viitlaekumiste väärtuse langus | — | — |
| Mittekaubanduslike tehingutega seotud edasilükkunud kulud | 101 | 85 |
| Kokku | 1  686 | 2  741 |
| Pikaajalised | 853 | — |
| Lühiajalised | 832 | 2  741 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Omavahendite viitlaekumised

—

2  424

Ühtekuuluvus-, põllumajandusfond ja maaelu arengu fondid: finantskorrektsioonid

1  502

31

Muud viitlaekumised

83

201

Viitlaekumiste väärtuse langus

—

—

Mittekaubanduslike tehingutega seotud edasilükkunud kulud

101

85

Kokku

Kokku

1  686

1  686

2  741

2  741

Pikaajalised

853

—

Lühiajalised

832

2  741

Tuleb märkida, et omavahendite viitlaekumised, peamiselt novembri ja detsembri tollimaksud, on nüüd avaldatud lühiajaliste sissenõutavate summade all.

2.6.2.   
  Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

Mittekaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pikaajalised | | |
| Muud nõuded | 40 | 20 |
| Kokku | 40 | 20 |
| Lühiajalised | | |
| Kliendid | 211 | 381 |
| Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus | (103) | (100) |
| Kaubanduslike tehingutega seotud edasilükkunud kulud | 219 | 352 |
| Muud | 224 | 71 |
| Kokku | 551 | 704 |
| Kokku | 591 | 724 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Pikaajalised

Pikaajalised

Muud nõuded

40

20

Kokku

40

40

20

20

Lühiajalised

Lühiajalised

Kliendid

211

381

Klientidele esitatud nõuete väärtuse langus

(103)

(100)

Kaubanduslike tehingutega seotud edasilükkunud kulud

219

352

Muud

224

71

Kokku

551

551

704

704

Kokku

Kokku

591

591

724

724

2.7.   VARUD

VARUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Teadusotstarbelised materjalid | 66 | 81 |
| Muud | 62 | 47 |
| Kokku | 128 | 128 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Teadusotstarbelised materjalid

66

81

Muud

62

47

Kokku

Kokku

128

128

128

128

2.8.   RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

RAHA JA RAHA EKVIVALENDID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Kontod riigikassades ja keskpankades | | 11  840 | 2  505 |
| Arveldusarved | | 303 | 168 |
| Avansikontod | | 4 | 4 |
| Ülekanded (ülekandmisel olev raha) | | — | (1) |
| Muud tähtajalised hoiused | | 28 | 29 |
| Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused | 2.8.1 | 12  174 | 2  705 |
| Finantsinstrumentide raha | 2.8.2 | 1  275 | 1  406 |
| Trahvidega seotud raha | 2.8.3 | 2  738 | 4  165 |
| Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha | | 1  358 | 1  234 |
| Kokku | | 17  545 | 9  510 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

Kontod riigikassades ja keskpankades

11  840

2  505

Arveldusarved

303

168

Avansikontod

4

4

Ülekanded (ülekandmisel olev raha)

—

(1)

Muud tähtajalised hoiused

28

29

Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused

Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused

2.8.1

2.8.1

12  174

12  174

2  705

2  705

Finantsinstrumentide raha

Finantsinstrumentide raha

2.8.2

2.8.2

1  275

1  275

1  406

1  406

Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

2.8.3

2.8.3

2  738

2  738

4  165

4  165

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

Muude institutsioonide, ametite ja asutustega seotud raha

1  358

1  358

1  234

1  234

Kokku

Kokku

17  545

17  545

9  510

9  510

2.8.1.   
  Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused

Eelarve täitmisega seotud pangakontod ja muud tähtajalised hoiused

Sellesse rubriiki kuuluvad vahendid, mida komisjon hoiab oma kontodel kõigis liikmesriikides ja EFTA riikides (riigikassas või keskpangas), ning arveldusarved, avansikontod ja sularaha kommertspankades.

2014. aasta lõpu seisu märkimisväärne saldo tuleneb liikmesriikidelt 2014. aasta detsembris saadud käibemaksu ja kogurahvatulu saldoga seotud osamaksudest ning 2014. aasta detsembris vastuvõetud paranduseelarvetest, millega vähendati liikmesriikide osamaksusid, mille summad tagastati liikmesriikidele paranduseelarvete kaudu 2015. aasta alguses.

2.8.2.   
  Finantsinstrumentide raha

Finantsinstrumentide raha

Käesolevas rubriigis kajastatud summad seonduvad peamiselt raha ekvivalentidega, mida haldavad komisjoni eest usaldusisikud teatavate ELi eelarvest rahastatavate rahastamisvahendite programmide rakendamise eesmärgil. Finantsinstrumentide raha saab kasutada ainult konkreetsete programmide jaoks.

2.8.3.   
  Trahvidega seotud raha

Trahvidega seotud raha

See raha on laekunud seoses komisjoni määratud trahvidega, kui juhtumi menetlemine on veel pooleli. Neid summasid hoitakse spetsiaalsetel hoiukontodel, mida muudeks tehinguteks ei kasutata. Juhul kui trahv on vaidlustatud või kui ei ole teada, kas teine pool trahvi vaidlustab või mitte, kajastatakse aluseks olev summa tingimusliku kohustusena lisas 5.2.

5.2

Selle saldo vähenemise põhjustas asjaolu, et alates 2010. aastast haldab kõiki ajutiselt makstud trahve komisjon spetsiaalselt selleks loodud fondi (BUFI) abil ning need investeeritakse müügivalmis finantsvaraks liigitatud finantsinstrumentidesse (vt lisa 2.4.1).

2.4.1

KOHUSTUSED

KOHUSTUSED

2.9.   PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

PENSIONID JA MUUD TÖÖTAJAHÜVITISED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Töötajate pensionid | 2.9.1 | 50  897 | 40  933 |
| Muude isikute pensionid | 2.9.2 | 1  322 | 1  016 |
| Ühine ravikindlustusskeem | 2.9.3 | 6  396 | 4  869 |
| Kokku | | 58  616 | 46  818 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

Töötajate pensionid

2.9.1

2.9.1

50  897

40  933

Muude isikute pensionid

2.9.2

2.9.2

1  322

1  016

Ühine ravikindlustusskeem

2.9.3

2.9.3

6  396

4  869

Kokku

Kokku

58  616

58  616

46  818

46  818

Töötajahüvitiste kohustuste märkimisväärne suurenemine on selgitatav kohaldatava diskontomäära olulise vähenemisega, mis andis tulemuseks suure aktuaarse aastakahjumi (netosummas 9,2 miljardit eurot).

Nagu allpool näidatud, on tegelik diskontomäär aluseks olevate majanduslike tingimuste tõttu oluliselt vähenenud (1,8 %-lt 0,7 %-le). Just see muutus tingis peaaegu kogu kohustuste suurenemise, sest muud muutujad (uued liikmed, teenusekulud ja intressikulud) ei erine oluliselt eelmise aasta andmetest. Sellised kõikumised on tingitud rahvusvahelistest raamatupidamiseeskirjadest ja praegusest majanduskeskkonnast ning on prognoositavad. Intressimäärade kasvul oleks vastupidine mõju.

Lisaks, kuna tegemist on aktuaarse hinnanguga kohustuste kogusummale teataval ajahetkel – 31. detsembril 2014 – ning selle aluseks on omakorda mitmesugused selle kuupäeva seisuga õiged eeldused, ei kajasta kahjum ELi eelarvest tegelikult tehtud makseid. See hinnang ei mõjuta ka pensionäridele ELi eelarvest vahetult järgnevatel aastatel makstavate summade suurust. Nende maksetega on juba arvestatud 2014.–2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ja neid rakendatakse iga-aastase eelarvemenetluse kaudu.

2.9.1.   
  Töötajate pensionid

Töötajate pensionid

Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt kujutab Euroopa Liidu ametnike pensioniskeemis ettenähtud hüvitiste maksmine endast ELi eelarve kulu. Skeemi ei rahastata, kuid liikmesriigid tagavad ühiselt nimetatud hüvitiste maksmise vastavalt nende kulude rahastamiseks kehtestatud skaalale. Lisaks sellele maksavad ametnikud oma palgast kohustuslikku maksu nimetatud skeemi pikaajaliseks rahastamiseks ühe kolmandiku ulatuses.

Pensioniskeemist tulenevaid kohustusi hinnati 31. detsembri 2014. aasta seisuga töötajate arvu ja pensionile läinud töötajate arvu ning nimetatud kuupäeval kohaldatavate personalieeskirjadest tulenevate eeskirjade alusel. Kõnealune hindamine teostati vastavalt IPSAS 25 metoodikale (ja seega ka ELi raamatupidamiseeskirjale nr 12). Nimetatud kohustuse arvutamiseks kasutatud meetodiks oli proportsionaalse osa krediteerimise meetod. Põhilised hindamise kuupäeval kättesaadavad ja töötajate pensionikohustuste hindamisel kasutatud aktuaarsed eeldused olid järgmised:

| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Nominaalne diskontomäär | 2,0 % | 3,7 % |
| Oodatav inflatsioonimäär | 1,3 % | 1,9 % |
| Tegelik diskontomäär | 0,7 % | 1,8 % |
| Abielu tõenäosus: mehed/naised | 81 %/49 % | 81 %/49 % |
| Palkade üldine kasv/pensionide ümberhindlus | (0,2) % | (0,2) % |
| Rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel (ICSLT) | ICSLT 2013 | ICSLT 2013 |

31.12.2014

31.12.2013

Nominaalne diskontomäär

2,0 %

3,7 %

Oodatav inflatsioonimäär

1,3 %

1,9 %

Tegelik diskontomäär

0,7 %

1,8 %

Abielu tõenäosus: mehed/naised

81 %/49 %

81 %/49 %

Palkade üldine kasv/pensionide ümberhindlus

(0,2) %

(0,2) %

Rahvusvaheline avalike teenistujate keskmise eluea tabel (ICSLT)

ICSLT 2013

ICSLT 2013

2.9.2.   
  Muude isikute pensionid

Muude isikute pensionid

Selles punktis on kajastatud komisjoni, Euroopa Kohtu (ja Euroopa Liidu Üldkohtu) ja kontrollikoja praeguste ja endiste liikmete ning nõukogu peasekretäride, ombudsmani, Euroopa andmekaitseinspektori ja Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu pensionikohustustega seonduvad kohustused. Siin on kajastatud ka Euroopa Parlamendi liikmete pensionikohustused.

2.9.3.   
  Ühine ravikindlustusskeem

Ühine ravikindlustusskeem

Hinnang on antud ka ELi prognoositava kohustuse kohta, mis seondub ühise ravikindlustusskeemi ja pensionile läinud töötajatega. Arvutuses on kasutatud sama diskontomäära ja üldist palgatõusu mis töötajate pensionide hindamisel, mistõttu kohustuse muutuse põhjused on samad kui töötajate pensionikohustuse puhul.

Töötajahüvitiste kohustuste muutumine

Töötajahüvitiste kohustuste muutumine

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Töötajate pensionid | Muude isikute pensionid | Ühine ravikindlustusskeem |
| Brutokohustused seisuga 31.12.2013 | 45  947 | 1  289 | 5  133 |
| Teeninduskulud/tavapärased kulud | 2  153 | 62 | — |
| Intressikulud | 1  683 | 44 | 49 |
| Makstud hüvitised | (1  368) | (47) | (68) |
| Aktuaarne kahjum (7) | 8  255 | 191 | 1  554 |
| Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus | 461 | 67 | — |
| Brutokohustused seisuga 31.12.2014 | 57  131 | 1  606 | 6  668 |
| Pensionide suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid | 1  371 | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Pensionidelt kinnipeetud maksud | (7  605) | (119) | Ei kohaldata |
| Skeemi varad | Ei kohaldata | (165) | (272) |
| Netokohustused seisuga 31.12.2014 | 50  897 | 1  322 | 6  396 |

(miljonites eurodes)

Töötajate pensionid

Muude isikute pensionid

Ühine ravikindlustusskeem

Brutokohustused seisuga 31.12.2013

45  947

1  289

5  133

Teeninduskulud/tavapärased kulud

2  153

62

—

Intressikulud

1  683

44

49

Makstud hüvitised

(1  368)

(47)

(68)

Aktuaarne kahjum (7)

7

8  255

191

1  554

Uute töötajate tööleasumisest tulenev muutus

461

67

—

Brutokohustused seisuga 31.12.2014

Brutokohustused seisuga 31.12.2014

57  131

57  131

1  606

1  606

6  668

6  668

Pensionide suhtes kohaldatavad paranduskoefitsiendid

1  371

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Pensionidelt kinnipeetud maksud

(7  605)

(119)

Ei kohaldata

Skeemi varad

Ei kohaldata

(165)

(272)

Netokohustused seisuga 31.12.2014

Netokohustused seisuga 31.12.2014

50  897

50  897

1  322

1  322

6  396

6  396

Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste muutumine 5 aasta jooksul

Pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustuste muutumine 5 aasta jooksul

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2010 | 31.12.2011 | 31.12.2012 | 31.12.2013 | 31.12.2014 |
| Töötajahüvitiste kohustused | 37  172 | 34  835 | 42  503 | 46  818 | 58  616 |

(miljonites eurodes)

31.12.2010

31.12.2011

31.12.2012

31.12.2013

31.12.2014

Töötajahüvitiste kohustused

37  172

34  835

42  503

46  818

58  616

2.10.   ERALDISED

ERALDISED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga | Täiendavalt eraldatud vahendid | Kasutamata summade tühistamine | Kasutatud summad | Ümberpaigutused lühiajalistesse eraldistesse | Hinnangu muutus | Summa 31. detsembri 2014. aasta seisuga |
| Kohtuasjad | 487 | 567 | (97) | (229) | — | 0 | 728 |
| Tuumarajatiste likvideerimine | 963 | — | — | (31) | — | 159 | 1  091 |
| Finantseraldised | 282 | 117 | (0) | (76) | — | 9 | 332 |
| Trahvid | — | 30 | — | — | — | — | 30 |
| Muud | 135 | 94 | (53) | (73) | — | (0) | 102 |
| Kokku | 1  867 | 807 | (150) | (409) | — | 168 | 2  282 |
| Pikaajalised | 1  323 | 241 | (93) | (28) | (69) | 164 | 1  537 |
| Lühiajalised | 545 | 566 | (57) | (381) | 69 | 4 | 745 |

(miljonites eurodes)

Summa 31. detsembri 2013. aasta seisuga

Täiendavalt eraldatud vahendid

Kasutamata summade tühistamine

Kasutatud summad

Ümberpaigutused lühiajalistesse eraldistesse

Hinnangu muutus

Summa 31. detsembri 2014. aasta seisuga

Kohtuasjad

487

567

(97)

(229)

—

0

728

Tuumarajatiste likvideerimine

963

—

—

(31)

—

159

1  091

Finantseraldised

282

117

(0)

(76)

—

9

332

Trahvid

—

30

—

—

—

—

30

Muud

135

94

(53)

(73)

—

(0)

102

Kokku

Kokku

1  867

1  867

807

807

(150)

(150)

(409)

(409)

—

168

168

2  282

2  282

Pikaajalised

1  323

241

(93)

(28)

(69)

164

1  537

Lühiajalised

545

566

(57)

(381)

69

4

745

Kohtuasjad

Kohtuasjad

Tegemist on prognoositud summadega, mis tuleb pärast aasta lõppu seoses mitme poolelioleva kohtuasjaga tõenäoliselt välja maksta. Eraldiste suurenemine on peamiselt tingitud ERFiga seotud kaotatud kohtuasjadest. Seda märkimisväärset suurenemist korvavad ainult osaliselt suhkrumaksudest saadavate traditsiooniliste omavahendite kohtuasja raames kasutamata jäänud summad (vt ka lisa 3.2).

3.2

Tuumarajatiste likvideerimine

Tuumarajatiste likvideerimine

2012. aastal ajakohastas sõltumatute ekspertide rühm oma 2008. aastal tehtud uuringut selle kohta, millised on Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprogrammi hinnangulised kulud. See hinnang oli 989 miljonit eurot (varem 1  222 miljonit eurot) ja sellest lähtuvalt tehti ka eraldis. 2014. aastal koostati uus Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitluse strateegia, mis on ühtlasi uueks eraldise tegemiste aluseks. Strateegia koostati vastavalt välisekspertide esitatud märkustele Teadusuuringute Ühiskeskuse dekomisjoneerimise ja jäätmekäitlusprogrammi kohta. Kooskõlas ELi raamatupidamiseeskirjadega on need eraldatud vahendid indekseeritud inflatsiooniga ja seejärel diskonteeritud nüüdispuhasväärtusesse (kasutades nullkupongiga euro vahetuslepingute tulukõverat). 31. detsembri 2014. aasta seisuga andis see tulemuseks 1  091 miljoni euro suuruse eraldatud vahendite kogusumma, mis jagunes summadeks, mis makstakse oodatavalt välja 2015. aastal (27 miljonit eurot) ja summadeks, mis makstakse oodatavalt välja hiljem (1  064 miljonit eurot).

Pidades silmas kõnealuse programmi hinnangulist kestust (umbes 20 aastat), peaks märkima, et nimetatud hinnang ei ole päris kindel ning lõplik kulu võib praegu kirjendatud summadest erineda.

Finantseraldised

Finantseraldised

Tegemist on peamiselt eraldistega, mis peegeldavad hinnangulist tulevast kahjumit seoses mitme rahastamisvahendi antud tagatistega, mille puhul on Euroopa Investeerimisfondil (EIF) ja Euroopa Investeerimispangal (EIP) on õigus anda tagatisi enda äranägemisel, kuid komisjoni nimel ja vastutusel. Kasutatud ja kasutamata tagatistega seotud finantsriskile on siiski seatud ülemmäär. Pikaajalised finantseraldised on diskonteeritud nende nüüdispuhasväärtusele (kasutades euro vahetuslepingute aastast intressimäära).

2.11.   FINANTSKOHUSTUSED

FINANTSKOHUSTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pikaajalised finantskohustused | | | |
| Võetud laenud | 2.11.1 | 49  743 | 54  153 |
| Muud finantskohustused | 2.11.2 | 2  108 | 2  216 |
| Kokku | | 51  851 | 56  369 |
| Lühiajalised finantskohustused | | | |
| Võetud laenud | 2.11.1 | 8  727 | 3  065 |
| Muud finantskohustused | 2.11.2 | 101 | 99 |
| Kokku | | 8  828 | 3  163 |
| Kokku | | 60  680 | 59  533 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

Pikaajalised finantskohustused

Pikaajalised finantskohustused

Võetud laenud

2.11.1

2.11.1

49  743

54  153

Muud finantskohustused

2.11.2

2.11.2

2  108

2  216

Kokku

51  851

51  851

56  369

56  369

Lühiajalised finantskohustused

Lühiajalised finantskohustused

Võetud laenud

2.11.1

2.11.1

8  727

3  065

Muud finantskohustused

2.11.2

2.11.2

101

99

Kokku

8  828

8  828

3  163

3  163

Kokku

Kokku

60  680

60  680

59  533

59  533

2.11.1.   
  Võetud laenud

Võetud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Võetud laenud | 58  491 | 57  237 |
| Elimineerimine: välistegevuse tagatisfond (8) | (20) | (20) |
| Kokku | 58  470 | 57  218 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Võetud laenud

58  491

57  237

Elimineerimine: välistegevuse tagatisfond (8)

8

(20)

(20)

Kokku

Kokku

58  470

58  470

57  218

57  218

Rahastamisvahendi võetud laenud

Rahastamisvahendi võetud laenud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Makromajanduslik finantsabi | Euratom | Maksebilansi toetamise mehhanism | EFSM | Likvideeritav ESTÜ | Kokku |
| Kokku seisuga 31.12.2013 | 569 | 387 | 11  623 | 44  468 | 190 | 57  237 |
| Uued võetud laenud | 1  360 | — | — | 3  000 | — | 4  360 |
| Tagasimaksed | (96) | (39) | (3  000) | — | — | (3  135) |
| Vahetuskursi erinevused | — | 1 | — | — | 14 | 15 |
| Bilansilise maksumuse muutused | 9 | — | (33) | 39 | (1) | 14 |
| Kokku seisuga 31.12.2014 | 1  842 | 349 | 8  590 | 47  507 | 203 | 58  491 |
| Pikaajalised | 1  762 | 299 | 5  700 | 41  800 | 193 | 49  754 |
| Lühiajalised | 80 | 50 | 2  890 | 5  707 | 10 | 8  737 |

(miljonites eurodes)

Makromajanduslik finantsabi

Euratom

Maksebilansi toetamise mehhanism

EFSM

Likvideeritav ESTÜ

Kokku

Kokku seisuga 31.12.2013

Kokku seisuga 31.12.2013

569

569

387

387

11  623

11  623

44  468

44  468

190

190

57  237

57  237

Uued võetud laenud

1  360

—

—

3  000

—

4  360

Tagasimaksed

(96)

(39)

(3  000)

—

—

(3  135)

Vahetuskursi erinevused

—

1

—

—

14

15

Bilansilise maksumuse muutused

9

—

(33)

39

(1)

14

Kokku seisuga 31.12.2014

Kokku seisuga 31.12.2014

1  842

1  842

349

349

8  590

8  590

47  507

47  507

203

203

58  491

58  491

Pikaajalised

1  762

299

5  700

41  800

193

49  754

Lühiajalised

80

50

2  890

5  707

10

8  737

Võetud laenude hulka kuuluvad ka sertifikaatidega tõendatud võlad, mille summa on 58  261 miljonit eurot (2013. aastal 56  981 miljonit eurot). Muutused bilansilises maksumuses vastavad kogunenud intresside muutustele.

Komisjoni bilansis olevate võetud laenude (nt makromajandusliku finantsabi laenurahastu, Euratomi, maksebilansi toetamise mehhanismi ja EFSMi laenud) jagamine lühi- ja pikaajalisteks laenudeks on võitnud sellest, et üksnes laenu lõpptähtajast lähtumise asemel lähtutakse nüüd tagasimaksetest aasta lõpu seisuga.

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

Võetud laenude tegelikud intressimäärad (väljendatud intressimäärade vahemikuna)

| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| --- | --- | --- |
| Makromajanduslik finantsabi | 0,181 – 4,54 % | 0,27 – 4,54 % |
| Euratom | 0,138 – 5,6775 % | 0,291 – 5,6775 % |
| Maksebilansi toetamise mehhanism | 2,375 – 3,625 % | 2,375 – 3,625 % |
| Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM) | 1,875 – 3,750 % | 2,375 – 3,750 % |
| Likvideeritav ESTÜ | 6,92 – 9,78 % | 6,92 – 9,78 % |

31.12.2014

31.12.2013

Makromajanduslik finantsabi

0,181 – 4,54 %

0,27 – 4,54 %

Euratom

0,138 – 5,6775 %

0,291 – 5,6775 %

Maksebilansi toetamise mehhanism

2,375 – 3,625 %

2,375 – 3,625 %

Euroopa finantsstabiilsusmehhanism (EFSM)

1,875 – 3,750 %

2,375 – 3,750 %

Likvideeritav ESTÜ

6,92 – 9,78 %

6,92 – 9,78 %

2.11.2.   
  Muud finantskohustused

Muud finantskohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Pikaajalised | | |
| Kapitalirendi kohustused | 1  674 | 1  756 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 371 | 369 |
| Muud | 63 | 91 |
| Kokku | 2  108 | 2  216 |
| Lühiajalised | | |
| Kapitalirendi kohustused | 81 | 82 |
| Hooned, mille eest makstakse osamaksetena | 20 | 17 |
| Kokku | 101 | 99 |
| Kokku | 2  209 | 2  315 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Pikaajalised

Pikaajalised

Kapitalirendi kohustused

1  674

1  756

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

371

369

Muud

63

91

Kokku

2  108

2  108

2  216

2  216

Lühiajalised

Lühiajalised

Kapitalirendi kohustused

81

82

Hooned, mille eest makstakse osamaksetena

20

17

Kokku

101

101

99

99

Kokku

Kokku

2  209

2  209

2  315

2  315

Kapitalirendi kohustused

Kapitalirendi kohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad |
| < 1 aasta | 1-5 aastat | > 5 aastat | Kohustused kokku |
| Maa ja hooned | 75 | 358 | 1  309 | 1  742 |
| Muu materiaalne vara | 6 | 8 | — | 14 |
| Kokku seisuga 31.12.2014 | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Intressid | 70 | 272 | 392 | 734 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2014 | 151 | 638 | 1  700 | 2  489 |
| Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2013 | 171 | 672 | 1  884 | 2  727 |

(miljonites eurodes)

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

< 1 aasta

1-5 aastat

> 5 aastat

Kohustused kokku

Maa ja hooned

75

358

1  309

1  742

Muu materiaalne vara

6

8

—

14

Kokku seisuga 31.12.2014

Kokku seisuga 31.12.2014

81

81

366

366

1  309

1  309

1  755

1  755

Intressid

70

272

392

734

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2014

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2014

151

151

638

638

1  700

1  700

2  489

2  489

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2013

Tulevased minimaalsed rendimaksed kokku seisuga 31.12.2013

171

171

672

672

1  884

1  884

2  727

2  727

2.12.   KREDITOORNE VÕLGNEVUS

KREDITOORNE VÕLGNEVUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Brutosumma | Kohandamine (9) | Netosumma |
| 2014 | | | |
| Kulutaotlused ja arved, saadud: | | | |
| liikmesriikidelt | | | |
| Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid | 318 | (23) | 295 |
| Euroopa regionaalarengu fond ja Ühtekuuluvusfond | 19  928 | (2  306) | 17  622 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 5  893 | (272) | 5  621 |
| Muud | 751 | (93) | 658 |
| Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt | 1  718 | (106) | 1  612 |
| Saadud kulutaotlused ja arved kokku | 28  608 | (2  800) | 25  808 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | 11  066 | Ei kohaldata | 11  066 |
| Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | 156 | Ei kohaldata | 156 |
| Omavahendite kreditoorne võlgnevus | 5  945 | Ei kohaldata | 5  945 |
| Muud | 204 | Ei kohaldata | 204 |
| Kokku seisuga 31.12.2014 | 45  980 | (2  800) | 43  180 |
| 2013 | | | |
| Saadud kulutaotlused ja arved kokku | 27  257 | (2  918) | 24  339 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | 11  252 | Ei kohaldata | 11  252 |
| Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused | 147 | Ei kohaldata | 147 |
| Omavahendite kreditoorne võlgnevus | 244 | Ei kohaldata | 244 |
| Muud | 231 | Ei kohaldata | 231 |
| Kokku seisuga 31.12.2013 | 39  131 | (2  918) | 36  213 |

(miljonites eurodes)

Brutosumma

Kohandamine (9)

9

Netosumma

2014

2014

Kulutaotlused ja arved, saadud:

liikmesriikidelt

Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid

318

(23)

295

Euroopa regionaalarengu fond ja Ühtekuuluvusfond

19  928

(2  306)

17  622

Euroopa Sotsiaalfond

5  893

(272)

5  621

Muud

751

(93)

658

Era- ja avalik-õiguslikelt juriidilistelt isikutelt

1  718

(106)

1  612

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

28  608

28  608

(2  800)

(2  800)

25  808

25  808

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

11  066

Ei kohaldata

11  066

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

156

Ei kohaldata

156

Omavahendite kreditoorne võlgnevus

5  945

Ei kohaldata

5  945

Muud

204

Ei kohaldata

204

Kokku seisuga 31.12.2014

Kokku seisuga 31.12.2014

45  980

45  980

(2  800)

(2  800)

43  180

43  180

2013

2013

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

Saadud kulutaotlused ja arved kokku

27  257

27  257

(2  918)

(2  918)

24  339

24  339

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

11  252

Ei kohaldata

11  252

Mitmesugused kreditoorsed võlgnevused

147

Ei kohaldata

147

Omavahendite kreditoorne võlgnevus

244

Ei kohaldata

244

Muud

231

Ei kohaldata

231

Kokku seisuga 31.12.2013

Kokku seisuga 31.12.2013

39  131

39  131

(2  918)

(2  918)

36  213

36  213

Kreditoorsed võlgnevused hõlmavad kuluaruandeid, mis on komisjonile esitatud toetusmeetmete raames. Taotletud summa kantakse üle pärast nõude saamist. Kui tehingupartneriks on liikmesriik, siis liigitatakse nõuded vastavalt sellele. Hankemeetmetega seoses saadud arvete ja kreeditarvete korral kehtib samasugune kord. Asjaomaseid kulutaotlusi on arvestatud järgmisse eelarveaastasse ülekandmisel. Nende ülekandmiskirjete alusel kirjendatakse hinnangulised rahastamiskõlblikud summad seega raamatupidamisarvestuses kuludena ning ülejäänud osa kajastatakse „Hinnanguliste rahastamiskõlbmatute summade ja veel tegemata ettemaksetena” (vt allpool).

Omavahendite kreditoorse võlgnevuse moodustavad liikmesriikide osamaksud ELi eelarvesse, mis hüvitatakse eelarveaasta lõpus vastavalt 2014. aasta viimasele paranduseelarvele (5,9 miljardit eurot). Märkimisväärne suurenemine võrreldes eelmise aastaga tuleneb kogurahvatulu korrigeerimisest aasta lõpus (vt ka lisa 2.6.1.1).

2.6.1.1

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed

Kreditoorset võlgnevust vähendatakse selle osa võrra saadud, kuid veel kontrollimata hüvitamistaotluste summast, mis oli hinnangu kohaselt rahastamiskõlbmatu. Suurimad summad seonduvad struktuurimeetmeid haldavate peadirektoraatidega. Kreditoorset võlgnevust vähendatakse ka selle osa võrra saadud hüvitamistaotluste summast (vt lisa 2.5.2), mis hõlmab aasta lõpu seisuga veel maksmata muid ettemakseid liikmesriikidele (2,0 miljardit eurot).

2.5.2

Eelmaksetaotlused

Eelmaksetaotlused

Lisaks eespool nimetatud summale saadi 1,3 miljardi euro eest eelmaksetaotlusi, mis ei olnud aasta lõpu seisuga veel välja maksnud. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei kirjendata neid summasid kreditoorse võlgnevusena.

2.13.   KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULUD

KUMULEERUNUD KULUD JA EDASILÜKKUNUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Kumuleerunud kulud | 55  798 | 56  085 |
| Edasilükkunud tulud | 56 | 62 |
| Muud | 118 | 134 |
| Kokku | 55  973 | 56  282 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Kumuleerunud kulud

55  798

56  085

Edasilükkunud tulud

56

62

Muud

118

134

Kokku

Kokku

55  973

55  973

56  282

56  282

Kumuleerunud kulud jaotuvad järgmiselt:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | 33  667 | 33  491 |
| Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid | 13  414 | 12  458 |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 3  157 | 4  371 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 976 | 1  109 |
| Muud | 4  584 | 4  656 |
| Kokku | 55  798 | 56  085 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

33  667

33  491

Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid

13  414

12  458

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

3  157

4  371

Euroopa Sotsiaalfond

976

1  109

Muud

4  584

4  656

Kokku

Kokku

55  798

55  798

56  085

56  085

NETOVARA

NETOVARA

2.14.   RESERVID

RESERVID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Õiglase väärtuse reserv | 2.14.1 | 238 | 99 |
| Tagatisfondi reserv | 2.14.2 | 2  372 | 2  125 |
| Muud reservid | 2.14.3 | 1  825 | 1  849 |
| Kokku | | 4  435 | 4  073 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

Õiglase väärtuse reserv

2.14.1

2.14.1

238

99

Tagatisfondi reserv

2.14.2

2.14.2

2  372

2  125

Muud reservid

2.14.3

2.14.3

1  825

1  849

Kokku

Kokku

4  435

4  435

4  073

4  073

2.14.1.   
  Õiglase väärtuse reserv

Õiglase väärtuse reserv

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse müügivalmis finantsvarade õiglase väärtuse korrigeerimist õiglase väärtuse reservi kaudu.

Aruandeperioodil muutus õiglase väärtuse reserv seoses müügivalmis finantsvaradega järgmiselt.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Sisalduvad õiglase väärtuse reservis | 135 | (25) |
| Sisalduvad tulemiaruandes | (10) | (25) |
| Kokku | 125 | (50) |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Sisalduvad õiglase väärtuse reservis

135

(25)

Sisalduvad tulemiaruandes

(10)

(25)

Kokku

Kokku

125

125

(50)

(50)

Lisaks sellele langes 15 miljoni euro suuruse summa õiglase väärtuse reservi muutumisest kapitaliosaluse meetodil kajastatud investeeringute arvele.

2.14.2.   
  Tagatisfondi reserv

Tagatisfondi reserv

See reserv kajastab fondi tagatavate summade 9 % suurust sihtsummat, mille hoidmine varana on nõutav.

2.14.3.   
  Muud reservid

Muud reservid

Siin kajastatud summa seondub peamiselt likvideeritava ESTÜ söe ja terase teadusfondi varade reserviga (1  532 miljonit eurot), mis moodustati ESTÜ likvideerimise raames.

2.15.   LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

LIIKMESRIIKIDELT SISSENÕUTAVAD SUMMAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2013 | 49  925 |
| 2013. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele | 1  005 |
| Tagatisfondi reservi muutused | 247 |
| Muud muutused reservis | (15) |
| Eelarveaasta tulem | 11  280 |
| Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2014 kokku | 62  441 |

(miljonites eurodes)

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2013

49  925

2013. aasta eelarve ülejääkide tagastamine liikmesriikidele

1  005

Tagatisfondi reservi muutused

247

Muud muutused reservis

(15)

Eelarveaasta tulem

11  280

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2014 kokku

Liikmesriikidelt sissenõutavad summad seisuga 31.12.2014 kokku

62  441

62  441

Kõnealune summa kajastab seda osa ELi kuni 31. detsembrini kantud kuludest, mida tuleb rahastada tulevastest eelarvetest. Tekkepõhise raamatupidamisarvestuse põhimõtte kohaselt kajastatakse aastal N paljusid kulusid, mis tegelikult võidakse tasuda alles aastal N+1 (või hiljem) ning seetõttu rahastada aasta N+1 (või hilisema aasta) eelarvest. Kuna sellised kulud arvatakse raamatupidamisarvestuses kohustuste hulka ning asjaomaseid summasid rahastatakse tulevastest eelarvetest, ületavad kohustused eelarveaasta lõpu seisuga märkimisväärselt varasid. Kõige enam esiletõstmist väärivad summad on seotud Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi tegevusega. Enamiku sissenõutavatest summadest maksavad liikmesriigid tegelikult vähem kui 12 kuu jooksul pärast asjaomase eelarveaasta lõppu järgmise aasta eelarve raames.

Tuleb aga märkida, et eespool kirjeldatu ei mõjuta eelarve täitmise tulemust – eelarve tulud peaksid alati võrduma eelarve kuludega või neid ületama ning võimalik tulude ülejääk tagastatakse liikmesriikidele.

3.   TULEMIARUANDE LISAD

TULUD

TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

3.1.   KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD OMAVAHENDID

KOGURAHVATULUL PÕHINEVAD OMAVAHENDID

Tulu omavahenditest on ELi põhitegevustulude peamine osa. Kolmest omavahendite liigist – traditsioonilised omavahendid, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid – on kõige olulisem kogurahvatulupõhine tulu, mille suurus on 1 04  688 miljonit eurot (2013. aastal 1 10  194 miljonit eurot).

3.2.   TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

TRADITSIOONILISED OMAVAHENDID

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Tollimaksud | 17  204 | 15  268 |
| Suhkrumaksud | (67) | 199 |
| Kokku | 17  137 | 15  467 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Tollimaksud

17  204

15  268

Suhkrumaksud

(67)

199

Kokku

Kokku

17  137

17  137

15  467

15  467

Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 20 % traditsioonilistest omavahenditest; eespool osutatud summad on juba näidatud kõnealuse mahaarvamise võrra väiksematena.

Samuti tuleks märkida, et pärast seda, kui teatavad äriühingud ja liikmesriigid vaidlustasid Euroopa Kohtu otsuse suhkrumaksude määruse kohta, tuli asjaomastele isikutele 2014. aastal hüvitada 200 miljoni euro suurune summa. Asjaomane eraldis, mis kirjendati 2012. aastal, kasutati ära 2014. aastal.

3.3.   KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

KÄIBEMAKSUPÕHISED OMAVAHENDID

Vastavalt omavahendeid käsitlevale otsusele 2007/436/EÜ, Euratom kehtib käibemaksu osamaksude suhtes ühtne määr – 0,30 % iga liikmesriigi ühtlustatud käibemaksubaasilt. Sama otsusega nähti ette ka vähendatud sissenõudmismäär Austria (0,225 %) ja Saksamaa (0,15 %) ning Madalmaade ja Rootsi (0,10 %) jaoks. See erand kehtis vaid aastatel 2007–2013. Seega hakkas alates 2014. aastast kõigi liikmesriikide suhtes jälle kehtima ühtne määr 0,30 %, mida kohaldatakse kuni uue omavahendeid käsitleva otsuse jõustumiseni. See selgitab käibemaksutulude suurenemine 14  019 miljonilt eurolt 2013. aastal 17  462 miljonile eurole 2014. aastal.

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTUSED

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD: ÜMBERPAIGUTUSED

3.4.   TRAHVID

TRAHVID

See tulu (2  297 miljonit eurot) seondub trahvidega, mille komisjon on määranud peamiselt konkurentsieeskirjade rikkumise eest. Nõuded ja nendega seotud tulu kajastatakse pärast seda, kui komisjoni trahvi määramise otsus on vastu võetud ja adressaati on sellest ametlikult teavitatud.

Suurim 2014. aastal laekunud summa oli seotud autolaagrite turu juhtumiga. Komisjon määras sõidu- ja veoautode laagrite tootjatele kokku 953 miljonit eurot trahve kartelli moodustamise eest.

3.5.   KULUDE SISSENÕUDMINE

KULUDE SISSENÕUDMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | | 2014 | 2013 |
| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | | 3  328 | 1  628 |
| Otsene eelarve täitmine | | 45 | 69 |
| Kaudne eelarve täitmine | | 45 | 6 |
| Detsentraliseeritud eelarve täitmine | | — | 41 |
| Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega | | — | 33 |
| Kokku | | 3  418 | 1  777 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

3  328

1  628

Otsene eelarve täitmine

45

69

Kaudne eelarve täitmine

45

6

Detsentraliseeritud eelarve täitmine

—

41

Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega

—

33

Kokku

Kokku

3  418

3  418

1  777

1  777

Selles rubriigis on peamiselt komisjoni väljastatud sissenõudekorraldused, mis on ära makstud või tasaarvutatud (st maha arvatud) järgmistest maksetest, mis on kirjendatud komisjoni raamatupidamissüsteemis ja millega nõutakse sisse üldeelarvest varem väljamakstud kulusid. Need tehingud tehakse vastavalt kontrolli, auditi ja rahastamiskõlblikkuse analüüsi tulemustele. Lisaks on arvesse võetud EAGFi kuludest abisaajatele liikmesriikide poolt väljastatud sissenõudekorraldusi ning alates eelmise aasta lõpust kuni käesoleva ajani tehtud viitlaekumiste prognooside muutusi.

Tuleb märkida, et need arvud väljendavad ainult ELi kehtivatest raamatupidamiseeskirjadest tulenevate finantskorrektsioonide raamatupidamislikku mõju. Sel põhjusel ei kajasta esitatud väärtused (ega saagi kajastada) kõiki ELi eelarve kaitseks võetud meetmeid eelkõige ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, kus rahastamiskõlbmatute kulude korrigeerimiseks rakendatakse erikorda, mis enamikul juhtudel ei hõlma sissenõudekorralduse väljaandmist. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt ei ole tuluna kajastatud ka eelmaksete sissenõudmisi. Üksikasjalikum teave finantskorrektsioonide ja kulude sissenõudmise kohta on esitatud lisas 6.

6

Suurem osa kogusummast tuleneb eelarve täitmisest koostöös liikmesriikidega

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Põllumajandus: EAGF ja maaelu areng

Siin rubriigis kajastatud EAGFi ja EAFRD eelarveaasta tulud koosnevad eelarveaasta jooksul otsustatud finantskorrektsioonidest ning liikmesriikide deklareeritud ja eelarveaasta jooksul sisse nõutud tagasimaksetest, millele lisandub selliste summade netosuurenemine, mis liikmesriigid on deklareerinud, kuid mis kuuluvad seoses pettuse ja eeskirjade eiramisega eelarveaasta lõpu seisuga sissenõudmisele.

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Peamised ühtekuuluvuspoliitika summad on sissenõudekorraldused, mille komisjon on välja andnud eelnevatel eelarveaastatel alusetult makstud kulude sissenõudmiseks, aasta jooksul kuludeklaratsioonidest kõrvaldamise teel rakendatud finantskorrektsioonide summad ning mahaarvamised kuludest miinus viitlaekumiste vähenemine eelarveaasta lõpu seisuga.

Ühtekuuluvuspoliitika meetmetega seoses välja antud muud sissenõudekorraldused käsitlevad eelmaksete tagasinõudmist – vt lisa 6.4. Kõnealused summad on näidatud tuluna, kuid kantud bilansi eelmaksete rubriiki.

6.4

Sissenõutud kulude kogusumma peaaegu kahekordistus võrreldes eelmise aastaga, kuna 2000.–2006. aasta ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi lõpuleviimine ja seega ka kuludeklaratsioonidest kõrvaldamine oli jõudnud lõppjärku ning põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat oli 2014. aastal rakendanud märkimisväärseid korrektsioone.

3.6.   MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

MITTEKAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUUD TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Varade üleandmine | 1  448 | — |
| Eelarve korrigeerimine | 794 | 1  187 |
| Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed | 1  276 | 1  137 |
| Toetused kolmandatelt riikidelt | 336 | 373 |
| Põllumajandusmaksud | 409 | 48 |
| Eraldiste korrektsioonid | 369 | 208 |
| Muud | 990 | 1  091 |
| Kokku | 5  623 | 4  045 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Varade üleandmine

1  448

—

Eelarve korrigeerimine

794

1  187

Töötajate maksud ja sotsiaalkindlustusmaksed

1  276

1  137

Toetused kolmandatelt riikidelt

336

373

Põllumajandusmaksud

409

48

Eraldiste korrektsioonid

369

208

Muud

990

1  091

Kokku

Kokku

5  623

5  623

4  045

4  045

Tulu varade üleandmisest seondub programmi „Copernicus” (endine GMES) satelliitide üleandmisega Euroopa Kosmoseagentuurilt (ESA) komisjonile (vt lisa 2.2). See üleandmine on ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt mittekaubanduslik tehing. Tulevikus antakse üle ka „Copernicuse” ülejäänud satelliidid, mida praegu alles ehitatakse.

2.2

Eelarve korrigeerimise summa hulka kuulub 2013. aasta eelarve ülejääk (1  005 miljonit eurot), mis makstakse liikmesriikidele kaudselt tagasi, vähendades selle võrra omavahendite summat, mille nad peavad järgmisel eelarveaastal ELile üle kandma; seega on tegemist 2014. eelarveaasta tuluga.

Tulu töötajate maksudest ja sotsiaalkindlustusmaksetest tuleneb peamiselt töötajate palkadest tehtud mahaarvamistest ja koosneb kahest märkimisväärsest summast – töötajate pensionimaksetest ja tulude maksustamisest.

Kolmandate riikide toetused on EFTA riikide ja läbirääkijariikide toetused.

Põllumajandusmaksud seonduvad piimamaksudega, mis kujutavad endast turukorralduse vahendit, mille eesmärk on karistada oma kvoote ületanud piimatootjaid. Kuna need ei ole seotud komisjoni tehtud eelnevate maksetega, siis praktikas käsitletakse neid sihtotstarbelise tuluna. Käesoleval aastal tõusevad kaheksa liikmesriigi piimamaksud, kuna nende 2013/2014. aasta tarned ületasid piimakvoote, mille tõttu neil tuleb maksta karistusmakseid – nn lisamaksu. Piimakvootide süsteem tühistati 1. aprillil 2015.

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD TULUD

3.7.   FINANTSTULU

FINANTSTULU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Intressitulu: | | |
| Eelmaksed | 16 | 29 |
| Hilinenud maksed | 387 | 88 |
| Müügivalmis finantsvarad | 65 | 71 |
| Laenud | 1  722 | 1  712 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 10 | 21 |
| Langenud väärtusega finantsvarad | 0 | — |
| Muud | 1 | 1 |
| Intressitulu | 2  202 | 1  922 |
| Dividenditulu | 6 | 6 |
| Realiseeritud kasum finantsvarade müügist | 30 | 24 |
| Muu finantstulu | 61 | 40 |
| Kokku | 2  298 | 1  991 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Intressitulu:

Eelmaksed

16

29

Hilinenud maksed

387

88

Müügivalmis finantsvarad

65

71

Laenud

1  722

1  712

Raha ja raha ekvivalendid

10

21

Langenud väärtusega finantsvarad

0

—

Muud

1

1

Intressitulu

Intressitulu

2  202

2  202

1  922

1  922

Dividenditulu

Dividenditulu

6

6

6

6

Realiseeritud kasum finantsvarade müügist

Realiseeritud kasum finantsvarade müügist

30

30

24

24

Muu finantstulu

Muu finantstulu

61

61

40

40

Kokku

Kokku

2  298

2  298

1  991

1  991

Laenudelt saadud intressitulu on seotud peamiselt laenatud vahendite arvelt antud laenudega (vt lisa 2.4.2).

2.4.2

Finantsvaradest saadud netotulu või netokahjum

Finantsvaradest saadud netotulu või netokahjum

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Müügivalmis finantsvarade netotulu/(kahjum) | 13 | 24 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Müügivalmis finantsvarade netotulu/(kahjum)

13

24

3.8.   KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

KAUBANDUSLIKEST TEHINGUTEST SAADUD MUU TULU

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu | 16 | 38 |
| Vahetuskursi muutustest tulenev kasum | 478 | 336 |
| Muud | 571 | 1  070 |
| Kokku | 1  066 | 1  443 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Kinnisvara ja seadmetega seonduv tulu

16

38

Vahetuskursi muutustest tulenev kasum

478

336

Muud

571

1  070

Kokku

Kokku

1  066

1  066

1  443

1  443

Kaubanduslikest tehingutest saadud muu tulu kujutab endast peamiselt haldustasudega seotud tulusid ja eelnevalt langenud väärtusega nõuetega seotud tulusid.

KULUD

KULUD

ÜLEKANDEMAKSED JA TOETUSED EELARVE TÄITMISE VIISIDE KAUPA

ÜLEKANDEMAKSED JA TOETUSED EELARVE TÄITMISE VIISIDE KAUPA

3.9.   EELARVE TÄITMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA

EELARVE TÄITMINE KOOSTÖÖS LIIKMESRIIKIDEGA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Täidetud liikmesriikide poolt | 2014 | 2013 |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | 44  465 | 45  067 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja muud maaelu arengut käsitlevad vahendid | 14  046 | 13  585 |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 43  345 | 47  767 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 12  651 | 12  126 |
| Muud | 2  307 | 1  525 |
| Kokku | 1 16  814 | 1 20  070 |

(miljonites eurodes)

Täidetud liikmesriikide poolt

2014

2013

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

44  465

45  067

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja muud maaelu arengut käsitlevad vahendid

14  046

13  585

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

43  345

47  767

Euroopa Sotsiaalfond

12  651

12  126

Muud

2  307

1  525

Kokku

Kokku

1 16  814

1 16  814

1 20  070

1 20  070

Struktuurifondide programmid on jõudnud programmitöö perioodi 2007–2013 lõppfaasi, kuid samuti ka programmitöö perioodi 2014–2020 algusfaasi.

Suurim osa kulude vähenemisest võrreldes 2013. aastaga on seotud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondiga. 2014. aastal kajastatud kulud on seotud programmitöö perioodiga 2007–2013, kuna praeguseks perioodiks ei ole programmide aeglase käivitumise tõttu (täitmine liikmesriikide poolt algas alles 2015. aastal) kulusid veel kirjendatud.

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi kulude vähenemine tuleneb peamiselt finantsdistsipliini mehhanismi mõjust.

Alamrubriik „Muu” hõlmab peamiselt järgmist: varjupaik ja ränne (0,6 miljardit eurot), sisejulgeolek (0,5 miljardit eurot), merendus- ja kalandusküsimused (0,5 miljardit eurot), Euroopa Liidu Solidaarsusfond (0,2 miljardit eurot) ning Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (0,1 miljardit eurot).

3.10.   OTSENE EELARVE TÄITMINE

OTSENE EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Täidetud komisjoni poolt | 10  431 | 8  722 |
| Täidetud ELi rakendusametite poolt | 4  880 | 3  797 |
| Kokku | 15  311 | 12  519 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Täidetud komisjoni poolt

10  431

8  722

Täidetud ELi rakendusametite poolt

4  880

3  797

Kokku

Kokku

15  311

15  311

12  519

12  519

Kõnealused summad on seotud peamiselt teaduspoliitika (8,9 miljardit eurot), võrgustike programmide (1,5 miljardit eurot) ning Euroopa naabruspoliitika (1,5 miljardit eurot) ja arengukoostöö (1,3 miljardit eurot) vahendite rakendamisega.

Summade suurenemine 2014. aastal on seotud peamiselt arengukoostööga, kus vahendid suurenesid 0,5 miljardi euro võrra (sealhulgas 250 miljoni euro suurune makse Ukrainale), energeetikaga (1,1 miljardit eurot) ning rakendusametite juhitavate teadusprogrammidega (1,1 miljardit eurot käimasolevate projektide kasvava arvu tõttu).

3.11.   KAUDNE EELARVE TÄITMINE

KAUDNE EELARVE TÄITMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt | 1  025 | 656 |
| Täidetud kolmandate riikide poolt | 1  005 | 720 |
| Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | 1  765 | 1  745 |
| Täidetud teiste üksuste poolt | 1  799 | 1  694 |
| Kokku | 5  594 | 4  815 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

1  025

656

Täidetud kolmandate riikide poolt

1  005

720

Täidetud rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

1  765

1  745

Täidetud teiste üksuste poolt

1  799

1  694

Kokku

Kokku

5  594

5  594

4  815

4  815

3.12.   PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

PERSONALI- JA PENSIONIKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Personalikulud | 5  693 | 5  527 |
| Pensionikulud | 3  970 | 3  531 |
| Kokku | 9  662 | 9  058 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Personalikulud

5  693

5  527

Pensionikulud

3  970

3  531

Kokku

Kokku

9  662

9  662

9  058

9  058

Pensionikulud kujutavad endast muudatusi, mis on tekkinud töötajahüvitiste kohustuste (v.a. kindlustusmatemaatilised eeldused) kindlustusmatemaatilise uuesti hindamise tulemusena.

3.13.   MUUDATUSED TÖÖTAJAHÜVITISTE KINDLUSTUSMATEMAATILISTES EELDUSTES

MUUDATUSED TÖÖTAJAHÜVITISTE KINDLUSTUSMATEMAATILISTES EELDUSTES

Käesolevas rubriigis esitatud 9,2 miljardi euro suurune kindlustusmatemaatiline kahjum on seotud bilansis kajastatud töötajahüvitiste kohustustega (vt lisa 2.9). Erakordselt suur summa tuleneb intressimäärade järsust alanemisest, mis peegeldab kehtivaid majandustingimusi.

2.9

3.14.   FINANTSKULUD

FINANTSKULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Intressikulud: | | |
| Võetud laenud | 1  712 | 1  697 |
| Muud | 22 | 22 |
| Kapitalirent | 90 | 99 |
| Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum | 3 | 8 |
| Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum | 1  030 | 469 |
| Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist | 17 | — |
| Muud finantskulud | 51 | 87 |
| Kokku | 2  926 | 2  383 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Intressikulud:

Võetud laenud

1  712

1  697

Muud

22

22

Kapitalirent

90

99

Müügivalmis finantsvarade väärtuse langusest tingitud kahjum

3

8

Laenude ja nõuete väärtuse langusest tulenev kahjum

1  030

469

Realiseeritud kahjum finantsvarade müügist

17

—

Muud finantskulud

51

87

Kokku

Kokku

2  926

2  926

2  383

2  383

Laenudest tulenevate intressikulude summa vastab laenudelt saadud intressitulule (kompensatsioonitehingud).

3.15.   OSA ÜHIS- JA SIDUSETTEVÕTETE NETOTULUS

OSA ÜHIS- JA SIDUSETTEVÕTETE NETOTULUS

Raamatupidamisarvestuses rakendatava kapitaliosaluse meetodi kohaselt kajastab EL tulemiaruandes oma osa ühis- ja sidusettevõtete netotulus (vt ka lisad 2.3.1 ja 2.3.2).

2.3.1

2.3.2

3.16.   MUUD KULUD

MUUD KULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Haldus- ja IT-kulud | 2  070 | 2  034 |
| Kinnisvara ja seadmetega seonduv kulu | 1  186 | 1  105 |
| Valuutakursside muutustest tulenev kahjum | 370 | 395 |
| Eraldiste korrigeerimine | 688 | 399 |
| Muud | 839 | 640 |
| Kokku | 5  152 | 4  572 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Haldus- ja IT-kulud

2  070

2  034

Kinnisvara ja seadmetega seonduv kulu

1  186

1  105

Valuutakursside muutustest tulenev kahjum

370

395

Eraldiste korrigeerimine

688

399

Muud

839

640

Kokku

Kokku

5  152

5  152

4  572

4  572

Teadus- ja arengutegevusega seotud kulud kuuluvad haldus- ja IT-kulude hulka ning on järgmised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Teadustegevuse kulud | 353 | 335 |
| Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud | 54 | 74 |
| Kokku | 406 | 409 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Teadustegevuse kulud

353

335

Kapitaliseerimata arendustegevuse kulud

54

74

Kokku

Kokku

406

406

409

409

Kinnisvara ja seadmetega seonduvate kuludena on muu hulgas kajastatud 369 miljoni euro (2013. aastal 388 miljoni euro) suuruseid kasutusrendiga seonduvaid kulusid. Rendilepingute järelejäänud tähtaja jooksul tasumisele kuuluvad summad on järgmised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Tulevikus tasumisele kuuluvad summad | |
| | < 1 aasta | 1–5 aastat | Üle 5 aasta | Kokku |
| Hooned | 332 | 988 | 934 | 2  254 |
| IT ja muud seadmed | 7 | 15 | 0 | 22 |
| Kokku | 339 | 1  003 | 934 | 2  276 |

(miljonites eurodes)

Tulevikus tasumisele kuuluvad summad

< 1 aasta

1–5 aastat

Üle 5 aasta

Kokku

Hooned

332

988

934

2  254

IT ja muud seadmed

7

15

0

22

Kokku

Kokku

339

339

1  003

1  003

934

934

2  276

2  276

3.17.   SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

SEGMENDIARUANDLUS MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE KAUPA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Arukas ja kaasav majanduskasv | Jätkusuutlik kasv | Julgeolek ja kodakondsus | Globaalne Euroopa | Haldus | Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita (10) | Kokku |
| Kogurahvatulul põhinevad omavahendid | — | — | — | — | — | 1 04  688 | 1 04  688 |
| Traditsioonilised omavahendid | — | — | — | — | — | 17  137 | 17  137 |
| Käibemaks | — | — | — | — | — | 17  462 | 17  462 |
| Trahvid | — | — | — | — | — | 2  297 | 2  297 |
| Kulude sissenõudmine | 1  136 | 2  226 | 3 | 53 | — | 0 | 3  418 |
| Muud | 1  981 | 508 | 4 | 53 | 4  590 | (1  513) | 5  623 |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 3  117 | 2  734 | 6 | 106 | 4  590 | 1 40  072 | 1 50  625 |
| Finantstulu | 66 | 3 | 0 | 36 | 1 | 2  192 | 2  298 |
| Muud | 119 | (11) | (4) | 97 | 215 | 649 | 1  066 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | 185 | (8) | (4) | 134 | 216 | 2  841 | 3  364 |
| Kogutulu | 3  302 | 2  726 | 2 | 240 | 4  806 | 1 42  913 | 1 53  989 |
| Täidetud liikmesriikide poolt: | | | | | | | |
| EAGF | — | (44  465) | — | — | — | — | (44  465) |
| EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid | — | (14  033) | — | (12) | — | — | (14  046) |
| ERF ja ÜF | (43  345) | — | — | — | — | — | (43  345) |
| ESF | (12  651) | — | — | — | — | — | (12  651) |
| Muud | (561) | (542) | (1  109) | (94) | — | — | (2  307) |
| Täidetud komisjoni ja rakendusametite poolt | (9  809) | (339) | (1  114) | (4  046) | 9 | (12) | (15  311) |
| Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt | (789) | (58) | (473) | (40) | — | 334 | (1  025) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | (246) | 4 | (8) | (2  520) | (0) | — | (2  770) |
| Täidetud teiste üksuste poolt | (1  317) | — | (5) | (478) | (0) | 1 | (1  799) |
| Personali- ja pensionikulud | (1  538) | (324) | (362) | (566) | (6  066) | (806) | (9  662) |
| Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes | — | — | — | — | (9  170) | — | (9  170) |
| Finantskulud | (152) | (25) | (1) | (26) | (557) | (2  165) | (2  926) |
| Osa ühis- ja sidusettevõtete netokahjumis | (640) | — | — | — | — | — | (640) |
| Muud kulud | (1  397) | (60) | (115) | (126) | (3  069) | (385) | (5  152) |
| Kulud kokku | (72  444) | (59  843) | (3  189) | (7  908) | (18  853) | (3  032) | (1 65  269) |
| Eelarveaasta tulem | (69  141) | (57  117) | (3  186) | (7  668) | (14  047) | 1 39  880 | (11  280) |

(miljonites eurodes)

Arukas ja kaasav majanduskasv

Jätkusuutlik kasv

Julgeolek ja kodakondsus

Globaalne Euroopa

Haldus

Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita (10)

10

Kokku

Kogurahvatulul põhinevad omavahendid

—

—

—

—

—

1 04  688

1 04  688

Traditsioonilised omavahendid

—

—

—

—

—

17  137

17  137

Käibemaks

—

—

—

—

—

17  462

17  462

Trahvid

—

—

—

—

—

2  297

2  297

Kulude sissenõudmine

1  136

2  226

3

53

—

0

3  418

Muud

1  981

508

4

53

4  590

(1  513)

5  623

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

3  117

3  117

2  734

2  734

6

6

106

106

4  590

4  590

1 40  072

1 40  072

1 50  625

1 50  625

Finantstulu

66

3

0

36

1

2  192

2  298

Muud

119

(11)

(4)

97

215

649

1  066

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

185

185

(8)

(8)

(4)

(4)

134

134

216

216

2  841

2  841

3  364

3  364

Kogutulu

Kogutulu

3  302

3  302

2  726

2  726

2

2

240

240

4  806

4  806

1 42  913

1 42  913

1 53  989

1 53  989

Täidetud liikmesriikide poolt:

EAGF

—

(44  465)

—

—

—

—

(44  465)

EAFRD ja muud maaelu arengu vahendid

—

(14  033)

—

(12)

—

—

(14  046)

ERF ja ÜF

(43  345)

—

—

—

—

—

(43  345)

ESF

(12  651)

—

—

—

—

—

(12  651)

Muud

(561)

(542)

(1  109)

(94)

—

—

(2  307)

Täidetud komisjoni ja rakendusametite poolt

(9  809)

(339)

(1  114)

(4  046)

9

(12)

(15  311)

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

(789)

(58)

(473)

(40)

—

334

(1  025)

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

(246)

4

(8)

(2  520)

(0)

—

(2  770)

Täidetud teiste üksuste poolt

(1  317)

—

(5)

(478)

(0)

1

(1  799)

Personali- ja pensionikulud

(1  538)

(324)

(362)

(566)

(6  066)

(806)

(9  662)

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

—

—

—

—

(9  170)

—

(9  170)

Finantskulud

(152)

(25)

(1)

(26)

(557)

(2  165)

(2  926)

Osa ühis- ja sidusettevõtete netokahjumis

(640)

—

—

—

—

—

(640)

Muud kulud

(1  397)

(60)

(115)

(126)

(3  069)

(385)

(5  152)

Kulud kokku

Kulud kokku

(72  444)

(72  444)

(59  843)

(59  843)

(3  189)

(3  189)

(7  908)

(7  908)

(18  853)

(18  853)

(3  032)

(3  032)

(1 65  269)

(1 65  269)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

(69  141)

(69  141)

(57  117)

(57  117)

(3  186)

(3  186)

(7  668)

(7  668)

(14  047)

(14  047)

1 39  880

1 39  880

(11  280)

(11  280)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa tulude ja kulude esitamise aluseks on prognoos, kuna kõik kohustused ei ole seotud mitmeaastase finantsraamistiku kindla rubriigiga.

3.18.   2013. AASTA ANDMETE ÜMBERLIIGITAMINE

2013. AASTA ANDMETE ÜMBERLIIGITAMINE

Käesoleva aruande kasutajatele teabe paremaks esitlemiseks on tulemiaruande ülesehitust 2014. aasta aruande puhul muudetud. ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt toimub 2013. aasta andmete ümberliigitamine, mille käigus ei muudetud mitte summasid, vaid olemasolevate andmete esitlusviisi – tulud, kulud ja tulem on sama nagu 2013. aasta aruandes avaldatu. Ülevaade muudatuste mõjust on esitatud allpool:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Tulu omavahenditest ja osamaksudest | Muud põhitegevustulud | Põhitegevustulud kokku | Halduskulud | Tegevuskulud | Põhitegevuskulud kokku | Põhitegevuse ülejääk | Finantstulud | Finantskulud | Muutused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes | Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis | Eelarveaasta tulem | Ümber liigitatud 2013. aasta seisuga |
| Avaldatud 2013. aasta seisuga | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | (4  365) | |
| Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | | | | | | | | | | | |
| Kogurahvatulul põhinevad omavahendid | 1 10  194 | — | 1 10  194 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 10  194 |
| Traditsioonilised omavahendid | 15  467 | — | 15  467 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 15  467 |
| Käibemaks | 14  019 | — | 14  019 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 14  019 |
| Trahvid | — | 2  757 | 2  757 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 2  757 |
| Kulude sissenõudmine | | 1  777 | 1  777 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1  777 |
| Muud | 1  561 | 2  484 | 4  045 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 4  045 |
| Kokku | 1 41  241 | 7  018 | 1 48  259 | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 1 48  259 |
| Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud | | | | | | | | | | | | | |
| Finantstulu | — | — | — | — | — | — | — | 1  991 | — | — | — | — | 1  991 |
| Muud | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 47 | — | — | — | — | 1  443 |
| Kokku | — | 1  397 | 1  397 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 3  434 |
| TULU KOKKU | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | — | — | — | — | 2  038 | — | — | — | — | 1 51  693 |

(miljonites eurodes)

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

Muud põhitegevustulud

Põhitegevustulud kokku

Halduskulud

Tegevuskulud

Põhitegevuskulud kokku

Põhitegevuse ülejääk

Finantstulud

Finantskulud

Muutused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes

Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis

Eelarveaasta tulem

Ümber liigitatud 2013. aasta seisuga

Avaldatud 2013. aasta seisuga

Avaldatud 2013. aasta seisuga

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

(4  365)

(4  365)

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Mittekaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kogurahvatulul põhinevad omavahendid

1 10  194

—

1 10  194

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 10  194

Traditsioonilised omavahendid

15  467

—

15  467

—

—

—

—

—

—

—

—

—

15  467

Käibemaks

14  019

—

14  019

—

—

—

—

—

—

—

—

—

14  019

Trahvid

—

2  757

2  757

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2  757

Kulude sissenõudmine

1  777

1  777

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1  777

Muud

1  561

2  484

4  045

—

—

—

—

—

—

—

—

—

4  045

Kokku

Kokku

1 41  241

1 41  241

7  018

7  018

1 48  259

1 48  259

—

—

—

—

—

—

—

—

—

1 48  259

1 48  259

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Kaubanduslikest tehingutest saadud tulud

Finantstulu

—

—

—

—

—

—

—

1  991

—

—

—

—

1  991

Muud

—

1  397

1  397

—

—

—

—

47

—

—

—

—

1  443

Kokku

Kokku

—

1  397

1  397

1  397

1  397

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

3  434

3  434

TULU KOKKU

TULU KOKKU

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

—

—

—

—

2  038

2  038

—

—

—

—

1 51  693

1 51  693

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Tulu omavahenditest ja osamaksudest | Muud põhitegevustulud | Kokku | Haldus- kulud | Tegevuskulud | Põhitegevuskulud kokku | Põhitegevuse ülejääk | Finantstulud | Finantskulud | Muutused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes | Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis | Eelarveaasta tulem | Ümber liigitatud 2013. aasta seisuga |
| Täidetud liikmesriikide poolt: | | | | | | | | | | | | | |
| Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond | — | — | — | — | (45  067) | (45  067) | — | — | — | — | — | — | (45  067) |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid | — | — | — | — | (13  585) | (13  585) | — | — | — | — | — | — | (13  585) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | — | — | — | — | (47  767) | (47  767) | — | — | — | — | — | — | (47  767) |
| Euroopa Sotsiaalfond | — | — | — | — | (12  126) | (12  126) | — | — | — | — | — | — | (12  126) |
| Muud | — | — | — | — | (1  525) | (1  525) | — | — | — | — | — | — | (1  525) |
| Täidetud komisjoni ja rakendusametite poolt | — | — | — | — | (12  519) | (12  519) | — | — | — | — | — | — | (12  519) |
| Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt | — | — | — | — | (656) | (656) | — | — | — | — | — | — | (656) |
| Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt | — | — | — | — | (2  465) | (2  465) | — | — | — | — | — | — | (2  465) |
| Täidetud teiste üksuste poolt | — | — | — | — | (1  694) | (1  694) | — | — | — | — | — | — | (1  694) |
| Personali- ja pensionikulud | — | — | — | (5  527) | — | (5  527) | — | — | — | (3  531) | — | — | (9  058) |
| Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (2  033) | — | — | (2  033) |
| Finantskulud | — | — | — | — | (469) | (469) | — | — | (1  914) | — | — | — | (2  383) |
| Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | (608) | — | (608) |
| Muud kulud | — | — | — | (3  742) | (699) | (4  442) | — | — | (131) | — | — | — | (4  572) |
| KULUD KOKKU | — | — | — | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | — | — | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (1 56  058) |
| Eelarveaasta tulem | 1 41  241 | 8  415 | 1 49  655 | (9  269) | (1 38  571) | (1 47  840) | 1  815 | 2  038 | (2  045) | (5  565) | (608) | — | (4  365) |

(miljonites eurodes)

Tulu omavahenditest ja osamaksudest

Muud põhitegevustulud

Kokku

Haldus- kulud

Tegevuskulud

Põhitegevuskulud kokku

Põhitegevuse ülejääk

Finantstulud

Finantskulud

Muutused pensionide ja muude töötajahüvitiste kohustustes

Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis

Eelarveaasta tulem

Ümber liigitatud 2013. aasta seisuga

Täidetud liikmesriikide poolt:

Euroopa Põllumajanduse Tagatisfond

—

—

—

—

(45  067)

(45  067)

—

—

—

—

—

—

(45  067)

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond ja muud maaelu arengu vahendid

—

—

—

—

(13  585)

(13  585)

—

—

—

—

—

—

(13  585)

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

—

—

—

—

(47  767)

(47  767)

—

—

—

—

—

—

(47  767)

Euroopa Sotsiaalfond

—

—

—

—

(12  126)

(12  126)

—

—

—

—

—

—

(12  126)

Muud

—

—

—

—

(1  525)

(1  525)

—

—

—

—

—

—

(1  525)

Täidetud komisjoni ja rakendusametite poolt

—

—

—

—

(12  519)

(12  519)

—

—

—

—

—

—

(12  519)

Täidetud muude ELi asutuste ja ametite poolt

—

—

—

—

(656)

(656)

—

—

—

—

—

—

(656)

Täidetud kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonide poolt

—

—

—

—

(2  465)

(2  465)

—

—

—

—

—

—

(2  465)

Täidetud teiste üksuste poolt

—

—

—

—

(1  694)

(1  694)

—

—

—

—

—

—

(1  694)

Personali- ja pensionikulud

—

—

—

(5  527)

—

(5  527)

—

—

—

(3  531)

—

—

(9  058)

Muudatused töötajahüvitiste kindlustusmatemaatilistes eeldustes

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(2  033)

—

—

(2  033)

Finantskulud

—

—

—

—

(469)

(469)

—

—

(1  914)

—

—

—

(2  383)

Osa ühisettevõtmiste ja sidusettevõtete netopuudujäägis

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(608)

—

(608)

Muud kulud

—

—

—

(3  742)

(699)

(4  442)

—

—

(131)

—

—

—

(4  572)

KULUD KOKKU

KULUD KOKKU

—

—

—

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

—

—

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(1 56  058)

(1 56  058)

Eelarveaasta tulem

Eelarveaasta tulem

1 41  241

1 41  241

8  415

8  415

1 49  655

1 49  655

(9  269)

(9  269)

(1 38  571)

(1 38  571)

(1 47  840)

(1 47  840)

1  815

1  815

2  038

2  038

(2  045)

(2  045)

(5  565)

(5  565)

(608)

(608)

—

(4  365)

(4  365)

4.   RAHAVOOGUDE ARUANDE LISAD

4.1.   RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

RAHAVOOGUDE ARUANDE EESMÄRK JA KOOSTAMINE

Teavet rahavoogude kohta kasutatakse alusena selle hindamisel, milline on ELi raha ja raha ekvivalentide loomise suutlikkus ja millised on ELi vajadused nende rahavoogude kasutamisel.

Rahavoogude aruanne on koostatud kaudsel meetodil. See tähendab, et eelarveaasta tulemit korrigeeritakse mõjuga, mida avaldavad mitterahalised tehingud, varasematest või tulevastest põhitegevusega seotud maksetest või -laekumistest tulenevad viitvõlad või ettemaksed ning investeerimistegevuse rahavoogudega seotud tulud või kulud.

Välisvaluutatehingutest tekkinud rahavood kirjendatakse ELi aruandlusvaluutas (eurodes), kohaldades välisvaluutas väljendatud summa suhtes rahavoo kuupäeval kehtinud euro ja välisvaluuta vahelist vahetuskurssi.

Rahavoogude aruandes on perioodi rahavood kajastatud liigitatuna rahavoogudeks põhitegevusest ja investeerimistegevusest (finantseerimistegevus ELil puudub).

4.2.   PÕHITEGEVUS

PÕHITEGEVUS

Põhitegevus on ELi igasugune tegevus, välja arvatud investeerimistegevus. See moodustab suurema osa läbiviidud tegevusest. Abisaajatele antud laene (ja võimalikke nendega seoses võetud laene) ei käsitata investeerimistegevusena (ega finantseerimistegevusena), sest need antakse üldiste eesmärkide täitmise ja seega ELi igapäevase tegevuse raames. Põhitegevus hõlmab ka investeeringuid, mis on seotud näiteks EIFi, EBRD ja riskikapitali fondidega. Seda põhjusel, et nimetatud tegevuse eesmärk on osaleda poliitiliseks eesmärgiks seatud tulemuste saavutamises.

4.3.   INVESTEERIMISTEGEVUS

INVESTEERIMISTEGEVUS

Investeerimistegevus on immateriaalse vara ning kinnisvara ja seadmete soetamine ja võõrandamine ning raha ekvivalentide all kajastamata muude investeeringute soetamine ja võõrandamine. Investeerimistegevus ei hõlma abisaajatele antud laene. Eesmärk on kajastada ELi tehtud tegelikke investeeringuid.

5.   TINGIMUSLIKUD VARAD JA KOHUSTUSED NING MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

5.1.   TINGIMUSLIKUD VARAD

TINGIMUSLIKUD VARAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Saadud tagatised: | | |
| Täitmistagatised | 400 | 441 |
| Muud tagatised | 27 | 39 |
| Muud tingimuslikud varad | 49 | 16 |
| Kokku | 476 | 496 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Saadud tagatised:

Täitmistagatised

400

441

Muud tagatised

27

39

Muud tingimuslikud varad

49

16

Kokku

Kokku

476

476

496

496

Täitmistagatisi nõutakse tagamaks, et ELi rahastamisest abi saajad täidavad oma kohustusi, mis tulenevad ELiga sõlmitud lepingutest.

5.2.   TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

TINGIMUSLIKUD KOHUSTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Antud tagatised | 5.2.1 | 20  862 | 22  162 |
| Trahvid | 5.2.2 | 5  602 | 5  227 |
| EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi | 5.2.3 | 505 | 1  537 |
| Ühtekuuluvuspoliitika | 5.2.4 | 9 | 137 |
| Kohtuasjad ja muud vaidlused | 5.2.5 | 789 | 689 |
| Muud tingimuslikud kohustused | | 5 | 52 |
| Kokku | | 27  772 | 29  805 |

(miljonites eurodes)

Lisa

31.12.2014

31.12.2013

Antud tagatised

5.2.1

5.2.1

20  862

22  162

Trahvid

5.2.2

5.2.2

5  602

5  227

EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi

5.2.3

5.2.3

505

1  537

Ühtekuuluvuspoliitika

5.2.4

5.2.4

9

137

Kohtuasjad ja muud vaidlused

5.2.5

5.2.5

789

689

Muud tingimuslikud kohustused

5

52

Kokku

Kokku

27  772

27  772

29  805

29  805

Kõiki tingimuslikke kohustusi peale trahvidega seotud kohustuste rahastatakse vajaduse tekkimisel ELi eelarvest tulevastel aastatel.

5.2.1.   
  Antud tagatised

Antud tagatised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| EIB poolt antud laenude tagatised | | |
| 65 % tagatis | 18  283 | 19  077 |
| 70 % tagatis | 447 | 1  361 |
| 75 % tagatis | 168 | 257 |
| 100 % tagatis | 300 | 461 |
| Kokku | 19  198 | 21  156 |
| Muud antud tagatised | 1  664 | 1  006 |
| Kokku | 20  862 | 22  162 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

EIB poolt antud laenude tagatised

65 % tagatis

18  283

19  077

70 % tagatis

447

1  361

75 % tagatis

168

257

100 % tagatis

300

461

Kokku

Kokku

19  198

19  198

21  156

21  156

Muud antud tagatised

1  664

1  006

Kokku

Kokku

20  862

20  862

22  162

22  162

ELi eelarvest on tagatud laenud, millele EIP on alla kirjutanud ja mille ta on 31. detsembri 2014. aasta seisuga andnud oma omavahenditest kolmandatele riikidele (sealhulgas liikmesriikidele enne nende ühinemist antud laenud). Samal ajal on ELi tagatis piiratud lubatud krediidiliinide ülemmäära protsendiga: 65 % (kuni 2007. aastani sõlmitud lepingutele), 70 %, 75 % või 100 %. Kui ülemmäära ei ole saavutatud, katab ELi tagatis kogu summa. Pärast 2007. aastat sõlmitud lepingute puhul (2007.—2013. aasta ja 2014.–2020. aasta volitused) on ELi tagatis piiratud 65 % saldost, mitte lubatud krediidiliinide ülemmäärast. 31. detsembri 2014. aasta seisuga moodustas laenujääk kokku 19  198 miljonit eurot, mis kujutab endast ELi maksimumriski. 31. detsembri 2014. aasta seisuga on umbes 82 % EIP laenuandmise tehingutest (riikidele ja nende haldusüksustele laenuandmise tehingud) kaetud kõikehõlmava tagatisega, samal ajal kui muude tehingute puhul on EIP jaoks kaetud üksnes poliitiline risk.

Muud antud tagatised on peamiselt seotud riskijagamisrahastuga (883 miljonit eurot), programmiga „Horisont 2020” (365 miljonit eurot) ja TEN-T projektide laenutagamisvahendiga (209 miljonit eurot).

5.2.2.   
  Trahvid

Trahvid

Kõnealune summa seondub trahvidega, mille komisjon on määranud konkurentsieeskirjade rikkumise eest ja mis on ajutiselt tasutud, kuid kaevatud edasi või võidakse edasi kaevata. Asjaomast summat kajastatakse tingimusliku kohustusena seni, kuni juhtumi kohta on vastu võetud lõplik Euroopa Kohtu otsus. Ajutistelt maksetelt kogunenud intressid kuuluvad eelarveaasta tulemi hulka ja on samuti kajastatud tingimusliku kohustusena, et peegeldada ebakindlust seoses nimetatud summade kuuluvusega komisjonile.

5.2.3.   
  EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi

EAGF, maaelu areng ja ühinemiseelne abi

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud EAGFi vastavusotsustega ning maaelu arengu ja ühinemiseelse abi finantskorrektsioonidega, mille suhtes Euroopa Kohus ei ole veel kohtuotsust teinud. Kohustuse lõplik summa ja aasta, mil rahuldatud kaebuse mõju kantakse eelarvesse, oleneb Euroopa Kohtus toimuva menetluse kestusest.

5.2.4.   
  Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Siin on kajastatud sellised tingimuslikud kohustused liikmesriikide ees, mis on seotud ühtekuuluvuspoliitika meetmetega, mille puhul oodatakse suulise ärakuulamise kuupäeva määramist või Euroopa Kohtu kohtuotsust.

5.2.5.   
  Kohtuasjad ja muud vaidlused

Kohtuasjad ja muud vaidlused

See rubriik seondub kahjude hüvitamiseks ELi vastu esitatud hagidega, mis on praegu menetlemisel, ning muude kohtuvaidluste ja prognoositud kohtukuludega. Tuleb märkida, et EÜ asutamislepingu artikli 288 kohases kahjude hüvitamiseks esitatud hagis peab hageja tõendama, et institutsioon on toime pannud üksikisikute õigusi käsitleva õigussätte piisavalt raske rikkumise, ning näitama, millised on hageja tegelikult kantud kahjud ning milline on otsene põhjuslik seos õigusvastase akti ja kahjude vahel.

5.3.   MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

MUUD OLULISED AVALDATAVAD ANDMED

5.3.1.   
  Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud | 1 44  741 | 1 78  399 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Täitmata eelarvelised kulukohustused, millele vastavaid kulusid ei ole veel tekkinud

1 44  741

1 78  399

Eespool avaldatud summa moodustavad kõnealused eelarvelised täitmata kulukohustused, millest on lahutatud sellised seonduvad summad, mis on kajastatud 2014. aasta tulemiaruandes kuluna. Eelarvelised täitmata kulukohustused on summa, mis kujutab endast võetud kulukohustusi, millele vastavad makseid ei ole veel tehtud ja/või mida ei ole veel tühistatud. Need on mitmeaastaste programmide loomulik tagajärg. 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli eelarveliste täitmata kulukohustuste summa kokku 1 89  585 miljonit eurot (2013. aastal 2 22  410 miljonit eurot).

5.3.2.   
  Olulised juriidilised kohustused

Olulised juriidilised kohustused

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Struktuurimeetmed | 4 33  527 | 150 |
| Protokollid Vahemeremaadega | 264 | 264 |
| Kalanduskokkulepped | 176 | 79 |
| Galileo | 719 | — |
| Copernicuse programm | 3  476 | — |
| Üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T) | — | 850 |
| Muud lepingulised kohustused | 3  127 | 3  531 |
| Kokku | 4 41  288 | 4  873 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Struktuurimeetmed

4 33  527

150

Protokollid Vahemeremaadega

264

264

Kalanduskokkulepped

176

79

Galileo

719

—

Copernicuse programm

3  476

—

Üleeuroopalised transpordivõrgud (TEN-T)

—

850

Muud lepingulised kohustused

3  127

3  531

Kokku

Kokku

4 41  288

4 41  288

4  873

4  873

Kõnealused kulukohustused tekkisid seetõttu, et komisjon võttis pikaajalised juriidilised kohustused selliste summade kohta, mis ei olnud veel eelarves kulukohustuste assigneeringutega kaetud. Need võivad olla seotud mitmeaastaste programmidega näiteks struktuurimeetmete puhul või summadega, mis komisjon on kohustatud tulevikus maksma bilansipäeva seisuga sõlmitud halduslepingute alusel (mis seonduvad näiteks selliste teenuste osutamisega nagu turva- ja koristusteenused, kuid ka lepinguliste kohustustega selliste spetsiifiliste projektide puhul nagu näiteks ehitustööd). Struktuurimeetmetega seotud juriidiliste kohustuste märkimisväärne kasv tuleneb sellest, et mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020 algas aruandlusperioodi ajal.

Struktuurimeetmed

Struktuurimeetmed

Järgnevas tabelis on võrreldud juriidilisi kohustusi, mille jaoks eelarvelisi kulukohustusi ei ole veel võetud, ja 2014.-2020. aasta mitmeaastases finantsraamistikus ettenähtud summadest tulenevaid maksimaalseid kulukohustusi. Tulevikukohustused kajastavad tasumata summasid, mille komisjon peab maksma pärast 31. detsembrit 2014.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Struktuurifondid | Finantsraamistik aastateks 2014-2020 | Võetud juriidilised kohustused | Eelarvelised kulukohustused | Kulukohustuste vabastamine | Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe | Tulevased kohustused |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (=B-C+D) | (=A-C-D) |
| Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond | 2 59  799 | 1 33  163 | 16  837 | — | 1 16  325 | 2 42  962 |
| Euroopa Sotsiaalfond | 89  624 | 57  828 | 9  273 | — | 48  555 | 80  350 |
| Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks | 3  814 | 3  723 | 501 | — | 3  222 | 3  313 |
| ALAMRUBRIIK 1 B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID | 3 53  236 | 1 94  714 | 26  611 | — | 1 68  102 | 3 26  625 |
| Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond | 99  348 | 20  707 | 3  295 | — | 17  413 | 96  053 |
| Euroopa Merendus- ja Kalandusfond | 5  749 | 140 | 19 | — | 121 | 5  730 |
| RUBRIIK 2: LOODUSVARAD | 1 05  097 | 20  847 | 3  314 | — | 17  533 | 1 01  783 |
| Varjupaiga- ja Rändefond | 2  752 | — | — | — | — | 2  752 |
| Sisejulgeolekufond | 2  367 | — | — | — | — | 2  367 |
| RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS | 5  119 | — | — | — | — | 5  119 |
| Kokku | 4 63  452 | 2 15  561 | 29  925 | — | 1 85  636 | 4 33  527 |

(miljonites eurodes)

Struktuurifondid

Finantsraamistik aastateks 2014-2020

Võetud juriidilised kohustused

Eelarvelised kulukohustused

Kulukohustuste vabastamine

Juriidiliste kohustuste ja eelarveliste kulukohustuste vahe

Tulevased kohustused

(A)

(B)

(C)

(D)

(=B-C+D)

(=A-C-D)

Euroopa Regionaalarengu Fond ja Ühtekuuluvusfond

2 59  799

1 33  163

16  837

—

1 16  325

2 42  962

Euroopa Sotsiaalfond

89  624

57  828

9  273

—

48  555

80  350

Euroopa abifond enim puudustkannatavate isikute jaoks

3  814

3  723

501

—

3  222

3  313

ALAMRUBRIIK 1 B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

ALAMRUBRIIK 1 B: ÜHTEKUULUVUSPOLIITIKA VAHENDID

3 53  236

3 53  236

1 94  714

1 94  714

26  611

26  611

—

1 68  102

1 68  102

3 26  625

3 26  625

Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond

99  348

20  707

3  295

—

17  413

96  053

Euroopa Merendus- ja Kalandusfond

5  749

140

19

—

121

5  730

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

RUBRIIK 2: LOODUSVARAD

1 05  097

1 05  097

20  847

20  847

3  314

3  314

—

17  533

17  533

1 01  783

1 01  783

Varjupaiga- ja Rändefond

2  752

—

—

—

—

2  752

Sisejulgeolekufond

2  367

—

—

—

—

2  367

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

RUBRIIK 3: JULGEOLEK JA KODAKONDSUS

5  119

5  119

—

—

—

—

5  119

5  119

Kokku

Kokku

4 63  452

4 63  452

2 15  561

2 15  561

29  925

29  925

—

1 85  636

1 85  636

4 33  527

4 33  527

Protokollid Vahemeremaadega

Protokollid Vahemeremaadega

Siin on kajastatud kulukohustused, mis seonduvad Vahemere piirkonna kolmandate riikidega sõlmitud finantsprotokollidega. Siin esitatud summa kujutab endast sõlmitud protokollide kogusumma ja raamatupidamisarvestuses kirjendatud eelarveliste kulukohustuste summa vahet. Nimetatud protokollide näol on tegemist rahvusvaheliste lepingutega, mida ei saa ilma mõlema osapoole nõusolekuta lõpetada, kuigi lõpetamise menetlus on käimas.

Kalanduskokkulepped

Kalanduskokkulepped

Kõnealused kulukohustused on võetud kolmandate riikidega sõlmitud rahvusvaheliste kalanduslepingute alusel.

Galileo

Galileo

Siin kajastatud summad on ette nähtud Galileo programmi jaoks, mille raames arendatakse Euroopa ülemaailmset satelliitnavigatsioonisüsteemi, vt ka lisa 2.2.

2.2

Copernicuse programm

Copernicuse programm

Copernicuse programmi puhul on tegemist Maa seire Euroopa programmiga – vt ka lisa 2.2.

2.2

TEN-T

TEN-T

2013. aastaks ette nähtud summa seondub üleeuroopaliste transpordivõrkude (TEN-T) valdkonnas ajavahemikul 2007–2013 antud toetustega. Kuna programm on lõppenud, ei ole 2014. aastal uusi eelarveliste kulukohustusteta juriidilisi kohustusi.

Muud lepingulised kohustused

Muud lepingulised kohustused

Siin kajastatud summad vastavad summadele, mis tuleb lepingute tähtaja jooksul veel välja maksta. Suurimad summad on seotud tuumasünteesienergeetika ametiga (Fusion for Energy) ITERi projekti raames (1  933 miljonit eurot) ja peamiselt Euroopa Parlamendi ehituslepingutega (547 miljonit eurot).

6.   ELi EELARVE KAITSMINE

6.1.   ELI EELARVE KAITSMINE – KOKKUVÕTE

ELI EELARVE KAITSMINE – KOKKUVÕTE

ELi eelarve täitmise oluline tahk on vajadus tagada vigade, eeskirjade eiramise ja pettuse ennetamine, tuvastamine ja kõrvaldamine. Euroopa Kontrollikoda esitab aastaaruandes kinnitava avalduse raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, ning märkused ja statistika raamatupidamise aastaaruande aluseks olevates maksetes esineva olulise veamäära kohta. Euroopa Liidu Teatajas avaldamisel lisataks kinnitav avaldus kõnealustele aastaaruannetele.

Euroopa Liidu Teatajas

Komisjon kaitseb ELi eelarvet alusetute või eeskirjadevastaste kulutuste eest peamiselt kahel viisil, milleks on:

| 1) | ennetusmehhanismid ning |
| --- | --- |

1)

ennetusmehhanismid ning

| 2) | parandusmehhanismid (eelkõige liikmesriikide suhtes või nendega kokkulepitud kohaldatavad finantskorrektsioonid ja vähemal määral sissenõudmised ELi maksete saajatelt). |
| --- | --- |

2)

parandusmehhanismid (eelkõige liikmesriikide suhtes või nendega kokkulepitud kohaldatavad finantskorrektsioonid ja vähemal määral sissenõudmised ELi maksete saajatelt).

Parandusmehhanismide aluseks on erinevad meetmed, mida kohaldatakse nii enne kui pärast seda, kui komisjon kulusid teeb (või tagasi maksab).

Käesoleva lisa eesmärk on esitada ülevaade ja täpseim prognoos, kuidas kaitsta ELi eelarvet seadusega vastuolus olevate kulude eest. Käesoleva lisa puhul on tegemist teabe vabatahtliku avalikustamisega, mida ei nõua raamatupidamisstandardid ning mis hõlmab teavet, mis ei tulene otse raamatupidamissüsteemist (vt allpool).

Rohkem üksikasju nende arvnäitajate ja kehtivates õigusaktides sätestatud ennetavate ja parandusmeetmete kohta leiate komisjoni koostatavast ning iga aasta septembris eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavale institutsioonile ja kontrollikojale saadetavast teatisest ELi eelarve kaitsmise kohta, mis on kättesaadav eelarve peadirektoraadi lehel Europa veebisaidil. Kõnealuses teatises on lisaks täpsematele üksikasjadele käesolevas punktis esitatud arvandmete kohta (eelkõige finantskorrektsioonide jaotus liikmesriigiti) esitatud ka täiendav teave (näiteks netoandmed finantskorrektsioonide kohta, mis täiendavad ELi eelarve sihtotstarbelisi tulusid, ja liikmesriikide parandusmeetmete tulemused). Lisateavet korrektsioonivõime kohta on esitatud ka teatises „Komisjoni 2014. aasta haldustegevuse koondaruanne” (koondaruanne avaldati 2015. aasta juunis), mis on samuti kättesaadav Europa veebisaidil.

6.1.1.   
  Finantskorrektsioonid

Finantskorrektsioonid

Kui eelarvet täidetakse koostöös liikmesriikidega, vastutavad juhtimis- ja kontrollisüsteemide tõsiste vajakajäämiste ennetamise, tuvastamise ja parandamise eest liikmesriigid ning komisjon täidab üldise järelevalve rolli. Kui suured puudused liikmesriikide juhtimis- ja kontrollisüsteemides on põhjustanud või võivad põhjustada üksikuid või süsteemseid vigu, eeskirjade rikkumist ja pettust, võib komisjon kohaldada finantskorrektsioone. Termin „finantskorrektsioon” hõlmab mitmeid tegevusi, mis tulenevad komisjoni (ja teiste ELi asutuste) järelevalve- ja auditirollist, hõlmates sealhulgas juhtumeid, mille puhul komisjon võtab parandusmeetmete aluseks liikmesriikide ametiasutuste tehtud töö. Kui põhjendamatult kulutatud summasid ei ole võimalik täpselt kindlaks teha, võib komisjon kohaldada ekstrapoleeritud või kindlamääralisi korrektsioone vastavalt valdkondlikele eeskirjadele.

Finantskorrektsioone esitletakse käesolevas lisas kahe peamise kategooria all:

| 1) | kinnitatud/vastu võetud finantskorrektsioonid (vt tabel 6.2.1). Need summad on kas asjaomase liikmesriigi poolt kinnitatud (temaga kokku lepitud) või komisjoni otsusega vastu võetud. Komisjoni otsusega tehtud korrektsioonid kantakse raamatupidamissüsteemi tulu või negatiivse kuluna (vt lisad 3.5 ja 3.9); |
| --- | --- |

1)

kinnitatud/vastu võetud finantskorrektsioonid (vt tabel 6.2.1). Need summad on kas asjaomase liikmesriigi poolt kinnitatud (temaga kokku lepitud) või komisjoni otsusega vastu võetud. Komisjoni otsusega tehtud korrektsioonid kantakse raamatupidamissüsteemi tulu või negatiivse kuluna (vt lisad 3.5 ja 3.9);

kinnitatud/vastu võetud

6.2.1

3.5

3.9

| 2) | rakendatud finantskorrektsioonid (vt tabel 6.2.2). Need summad kajastavad menetluse viimast etappi, mil väljaselgitatud alusetult makstud kulud lõplikult korrigeeritakse. Eri valdkondade regulatiivses raamistikus on ette nähtud eri rakendusmehhanismid. |
| --- | --- |

2)

rakendatud finantskorrektsioonid (vt tabel 6.2.2). Need summad kajastavad menetluse viimast etappi, mil väljaselgitatud alusetult makstud kulud lõplikult korrigeeritakse. Eri valdkondade regulatiivses raamistikus on ette nähtud eri rakendusmehhanismid.

rakendatud

6.2.2

Mõlemad kategooriad hõlmavad rahastamisallika juures tehtavaid korrektsioone, mis tulenevad komisjoni järelevalverollist (vt eespool). Sellised korrektsioonid arvestatakse maha enne kulutaotluste esitamist või maksete töötlemist komisjoni poolt.

6.1.2.   
  Sissenõudmised

Sissenõudmised

Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega ning kooskõlas finantsmääruse ja valdkondlike määrustega vastutavad esmajoones liikmesriigid (ja mitte komisjon) alusetult makstud summade tuvastamise ja nende abisaajailt siseriiklike eeskirjade ja menetluste kohaselt tagasinõudmise eest. EAGFi puhul kantakse abisaajatelt sissenõutud summad sihtotstarbelise tuluna ELi eelarvesse pärast liikmesriikide kohaldatavat 20 % suurust mahaarvamisthalduskulude katmiseks. EAFRDi ja ühtekuuluvuspoliitika puhul võetakse sissenõutud summad arvesse järgmises komisjonile saadetud maksetaotluses, ja seetõttu saab asjaomase summa programmi jaoks programmitöö perioodi jooksul uuesti kasutusse võtta. Pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu kantakse see sihtotstarbelise tuluna ELi eelarvesse.

ELi eelarve otsese ja kaudse täitmise korral tuleb eelarvevahendite käsutajal kooskõlas finantsmäärusega koostada sissenõudekorraldused alusetult makstud summade kohta. Sissenõudmised teostatakse seejärel kas otse võlgnikult saadava pangaülekande kaudu või tasaarvestades need muude summadega, mida komisjon võlglasele võlgneb. Finantsmäärusega on ette nähtud täiendavad menetlused, et tagada tähtajaks tasumata sissenõudekorralduste alusel tasumisele kuuluvate summade sissenõudmine, mille puhul võtab komisjoni peaarvepidaja spetsiaalseid järelmeetmeid. Komisjoni talitused rakendavad sissenõudmisi ka rahastamisallika juures, arvestades tehtud maksest maha rahastamiskõlbmatud kulud (mis on kindlaks tehtud eelmistes ja kehtivates kulunõuetes).

6.1.3.   
  Finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste mõju

Finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste mõju

Finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste esmane eesmärk on tagada, et ELi vahendeid kasutataks kooskõlas õigusraamistikuga. Kasutatud meetodid ja seega parandusmeetmete mõju varieerub aga erinevate kuluvaldkondade ja erinevate parandusmeetmete vahel märkimisväärselt. Ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP), EAGFi ning sise- ja välispoliitika valdkondadega seotud finantskorrektsioonide ja sissenõudmiste tulemusel tagastatakse eeskirjadevastaselt makstud summad ELi eelarvesse. Ühtekuuluvuspoliitika raames avastatud eeskirjadevastaselt makstud summade korrigeerimiseks ning maaelu arengu valdkonna raames sissenõudmiste tegemiseks on need seni enamasti liikmesriikide poolt korrigeeritud ja asendatud muude abikõlblike projektidega. Sellisel juhul ei jõua raha tagasi ELi eelarvesse. Kuid pärast rahastamiskõlblikkuse perioodi lõppu/programmi lõppemist kantakse summad tuluna ELi eelarvesse. Vt punkt 6.2.2 eespool.

6.2.2

Lisaks sellele on parandussuutlikkuse aluseks erinevad meetmed, mida kohaldatakse nii enne kui pärast seda, kui komisjon kulusid teeb (või tagasi maksab). Komisjon kohaldab finantskorrektsioone liikmesriikide ja muude abisaajate esitatud kulunõuete ja/või komisjoni tehtud maksete alusel.

6.2.   2014. AASTAL RAKENDATUD FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED

2014. AASTAL RAKENDATUD FINANTSKORREKTSIOONID JA SISSENÕUDMISED

6.2.1.   
  2014. aastal kinnitatud/vastu võetud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2014. aastal kinnitatud/vastu võetud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Finantskorrektsioonid | Sissenõudmised | 2014 kokku | 2013 kokku |
| Põllumajandus: | | | | |
| EAGF | 1  649 | 213 | 1  862 | 1  070 |
| Maaelu areng | 220 | 165 | 385 | 386 |
| Ühtekuuluvuspoliitika: | | | | |
| ERF (11) | 1  330 | — | 1  330 | 338 |
| Ühtekuuluvusfond | 292 | — | 292 | 220 |
| ESF | 342 | 1 | 343 | 874 |
| FIFG/EKF | 39 | 29 | 67 | 34 |
| EAGGFi arendusrahastu | 13 | 5 | 18 | 3 |
| Muud | — | — | — | 16 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 5 | 293 | 298 | 396 |
| Välispoliitikavaldkonnad | Ei kohaldata | 127 | 127 | 93 |
| Haldus | Ei kohaldata | 5 | 5 | 6 |
| Kinnitatud/vastu võetud 2014. aastal kokku | 3  890 | 838 | 4  728 | |
| Kinnitatud/vastu võetud 2013. aastal kokku | 2  495 | 941 | | 3  436 |

(miljonites eurodes)

Finantskorrektsioonid

Sissenõudmised

2014 kokku

2013 kokku

Põllumajandus:

EAGF

1  649

213

1  862

1  070

Maaelu areng

220

165

385

386

Ühtekuuluvuspoliitika:

ERF (11)

11

1  330

—

1  330

338

Ühtekuuluvusfond

292

—

292

220

ESF

342

1

343

874

FIFG/EKF

39

29

67

34

EAGGFi arendusrahastu

13

5

18

3

Muud

—

—

—

16

Sisepoliitikavaldkonnad

5

5

293

293

298

298

396

396

Välispoliitikavaldkonnad

Ei kohaldata

Ei kohaldata

127

127

127

127

93

93

Haldus

Ei kohaldata

Ei kohaldata

5

5

5

5

6

6

Kinnitatud/vastu võetud 2014. aastal kokku

Kinnitatud/vastu võetud 2014. aastal kokku

3  890

3  890

838

838

4  728

4  728

Kinnitatud/vastu võetud 2013. aastal kokku

Kinnitatud/vastu võetud 2013. aastal kokku

2  495

2  495

941

941

3  436

3  436

Eespool nimetatud summades on 2014. aasta puhul arvesse võetud 1  137 miljoni euroni ulatuvad rahastamisallika juures tehtud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised, mis jaotuvad järgmiselt – põllumajandus 21 miljonit eurot, ühtekuuluvuspoliitika 834 miljonit eurot, sisepoliitika 207 miljonit eurot, välispoliitika 71 miljonit eurot ja haldus 4 miljonit eurot.

ERFi ja ühtekuuluvusfondi rahastamisallika juures tehtavad korrektsioonid avaldati 2014. aastal esimest korda tabelites 6.2.1 ja 6.2.2 –2013. aasta võrdlusandmed ei hõlma seetõttu selliseid korrektsioone. 2014. aastal nende fondide kohta avaldatud summad on kumulatiivsed ning sisaldavad seega ka varasemate aastatega seonduvaid summasid.

6.2.1

6.2.2

6.2.2.   
  2014. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

2014. aastal rakendatud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Finantskorrektsioonid | Sissenõudmised | 2014 kokku | 2013 kokku |
| Põllumajandus: | | | | |
| EAGF | 796 | 150 | 946 | 636 |
| Maaelu areng | 86 | 167 | 252 | 359 |
| Ühtekuuluvuspoliitika: | | | | |
| ERF (12) | 1  083 | 1 | 1  084 | 622 |
| Ühtekuuluvusfond | 236 | — | 236 | 277 |
| ESF | 289 | 1 | 290 | 882 |
| FIFG/EKF | 41 | 25 | 66 | 28 |
| EAGGFi arendusrahastu | 13 | 5 | 18 | 16 |
| Muud | — | — | — | 16 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 5 | 274 | 279 | 401 |
| Välispoliitikavaldkonnad | Ei kohaldata | 108 | 108 | 93 |
| Haldus | Ei kohaldata | 5 | 5 | 6 |
| Kokku rakendatud 2014. aastal | 2  549 | 736 | 3  285 | |
| Kokku rakendatud 2013. aastal | 2  472 | 862 | | 3  334 |

(miljonites eurodes)

Finantskorrektsioonid

Sissenõudmised

2014 kokku

2013 kokku

Põllumajandus:

EAGF

796

150

946

636

Maaelu areng

86

167

252

359

Ühtekuuluvuspoliitika:

ERF (12)

12

1  083

1

1  084

622

Ühtekuuluvusfond

236

—

236

277

ESF

289

1

290

882

FIFG/EKF

41

25

66

28

EAGGFi arendusrahastu

13

5

18

16

Muud

—

—

—

16

Sisepoliitikavaldkonnad

5

274

279

401

Välispoliitikavaldkonnad

Ei kohaldata

Ei kohaldata

108

108

108

108

93

93

Haldus

Ei kohaldata

Ei kohaldata

5

5

5

5

6

6

Kokku rakendatud 2014. aastal

Kokku rakendatud 2014. aastal

2  549

2  549

736

736

3  285

3  285

Kokku rakendatud 2013. aastal

Kokku rakendatud 2013. aastal

2  472

2  472

862

862

3  334

3  334

Eespool nimetatud summades on 2014. aasta jaoks arvesse võetud 782 miljoni euroni ulatuvad tehtud finantskorrektsioonid ja sissenõudmised, mis jaotuvad järgmiselt – põllumajandus 6 miljonit eurot, ühtekuuluvuspoliitika 494 miljonit eurot, sisepoliitika 207 miljonit eurot, välispoliitika 71 miljonit eurot ja haldus 4 miljonit eurot.

Põllumajandus ja maaelu areng

Põllumajandus ja maaelu areng

Finantskorrektsioonid on seotud liikmesriikide juhtimis- ja kontrollsüsteemides tuvastatud nõrkustega, võttes aluseks komisjoni poolt mitmeaastase vastavuse kontrollimise menetluste raames teostatud auditid. Lisaks sellele tulenevad korrektsioonid ka iga-aastastest finantskontrolli ja heakskiitmise otsustest. Finantskorrektsioonid innustavad liikmesriike parandama oma juhtimis- ja kontrollsüsteeme, ning koos sissenõudmistega kaitstakse nendega ELi eelarvet seadusega vastuolusolevate kulude eest.

Kinnitatud/vastu võetud summad hõlmavad vastavuskontrolli otsust nr 2015/103 (vastavalt 1  243 miljonit EAGFile ja 166 miljonit eurot EAFRDile), mis koostati komisjoni poolt enne aasta lõppu, kuid mille komisjon võttis ametlikult vastu alles 2015. aasta jaanuaris. Nimetatud summad on lisatud viitlaekumistena alates 31. detsembrist 2014.

EAGFi ja EAFRDi puhul võib finantskorrektsioone, mis on suuremad kui 0,01 % SKPst, rakendada asjaomase liikmesriigi taotlusel kolme aastase osamakse kaupa. Lisaks sellele lükati mõnedel juhtudel (liikmesriigid, mis saavad 7. juunil 2010 allakirjutatud Euroopa Finantsstabiilsuse Fondi raamlepingu alusel finantsabi) rakendamise kuupäeva 18 kuu võrra edasi. Nimetatud tingimuste eesmärk on tagada, et asjaomase liikmesriigi poolt ELi eelarvesse tehtavat tegelikku tagasimakset oleks võimalik juhtida ilma liikmesriikide eelarveid ohtu seadmata. Edasilükkamised ja osamaksed mõjutavad kinnitatud/vastu võetud summade ja tegelikult rakendatud summade vahelist erinevust 566 miljoni euro ulatuses (EAFG: 515 miljonit eurot ja EAFRD: 51 miljonit eurot). Ülejäänud summa on lahti seletatud 2014. aasta detsembris kinnitatud, kuid alles 2015. aasta jaanuaris vastu võetud otsuses nr 2015/103 (vt eespool).

Makseasutuste poolt teostatud eiramisega seotud sissenõudmised vähendavad tulevikus komisjoni poolt liikmesriikidele esitatavaid tagasimaksetaotluste arvu. EAGFi puhul kirjendab komisjon põllumajandustootjatele makstud täissumma kuluna. Tegemist on põllumajandustootjatele tehtud maksete ja tuluna makseasutustele tagasi makstud summade vahega, mida kasutatakse põllumajanduskulude rahastamiseks. EAFRDi puhul kirjendab komisjon kuluna rahastamiskõlblikud summad, millest on maha arvestatud korrektsioonid ja sissenõudmised.

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika

Ühtekuuluvuspoliitika raames on finantskorrektsioonid seotud liikmesriikide juhtimis- ja kontrollsüsteemides tuvastatud nõrkustega, võttes aluseks komisjoni poolt teostatud auditid. Finantskorrektsioone kohaldatakse peamiselt siis, kui liikmesriigid arvavad esialgselt deklareeritud kulud maha ning asendavad need uute kuludega. Sellisel juhul ei jää liikmesriigid ELi vahenditest ilma. Liikmesriigid võivad deklareerida ka täiendavaid projekte ning nende suhtes võiks praktikas kohaldada põhimõtteliselt prioriteetse suuna/programmi tasandil madalamat kaasrahastamismäära, kuna välja jäetud rahastamiskõlbmatuid kulusid tuleb võib-olla rahastada liikmesriikide eelarvest.

Juhul kui kõnealuseid meetmeid ei ole võimalik võtta või ei ole need lubatud, kohaldatakse finantskorrektsioone, mille tulemusena jäävad asjaomased liikmesriigid ELi vahenditest ilma. See võib juhtuda programmide lõpetamise järel või siis, kui liikmesriigid ei suuda esitada piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid või projekte.

2014. aastal rakendatud finantskorrektsioonid osutasid 2014. aastal (kokku 1  365 miljoni eurot) või varasematel perioodidel (kokku 297 miljonit eurot) kinnitatud/vastu võetud korrektsioonidele.

2014. aastal rakendati ühtekuuluvuspoliitika finantskorrektsioone järgmiselt:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | ERF | Ühtekuuluvusfond | ESF | FIFG/EKF | EAGGFi arendusrahastu | Kokku |
| Assigneeringute vabastamine/mahaarvamise teel sulgemine 2000–2006 | 448 | 136 | 114 | 8 | 8 | 714 |
| Liikmesriigi poolt mahaarvamine 2007–2013 | 242 | 22 | 92 | 16 | — | 372 |
| Sissenõudekorraldused | 24 | 17 | 19 | 17 | 5 | 82 |
| Rahastamisallika juures tehtavad korrektsioonid | 370 | 60 | 64 | — | — | 494 |
| Kokku rakendatud 2014. aastal | 1  083 | 236 | 289 | 41 | 13 | 1  662 |

(miljonites eurodes)

ERF

Ühtekuuluvusfond

ESF

FIFG/EKF

EAGGFi arendusrahastu

Kokku

Assigneeringute vabastamine/mahaarvamise teel sulgemine 2000–2006

448

136

114

8

8

714

Liikmesriigi poolt mahaarvamine 2007–2013

242

22

92

16

—

372

Sissenõudekorraldused

24

17

19

17

5

82

Rahastamisallika juures tehtavad korrektsioonid

370

60

64

—

—

494

Kokku rakendatud 2014. aastal

Kokku rakendatud 2014. aastal

1  083

1  083

236

236

289

289

41

41

13

13

1  662

1  662

6.3.   EUROOPA KOMISJONI ENNETUSMEHHANISMID

EUROOPA KOMISJONI ENNETUSMEHHANISMID

Komisjon kasutab ELi eelarve kaitsmiseks mitmesuguseid ennetusmehhanisme. Otsesel eelarve täitmisel võetavate ennetavate meetmete hulka kuulub abisaajate taotlustes esitatud kulude rahastamiskõlblikkuse kontroll vastutavate talituste poolt. Tegemist on eelkontrolliga, mis on ette nähtud programmide juhtimise korras ja mille otstarve on anda piisav kinnitus, et kulude hüvitamine on seaduslik ja korrektne. Komisjoni talitused võivad ka eelkõige lepingulistes küsimustes anda juhiseid, mis aitavad tagada rahaliste vahendite usaldusväärse ja tõhusa haldamise ja seega vähendavad rikkumisohtu.

Eelarve täitmisel koostöös liikmesriikidega (s.o põllumajandus- ja ühtekuuluvuspoliitika kulude puhul) vastutavad liikmesriigid kogu kulutsükli jooksul esmajoones ise selle eest, et ELi eelarvest tehtud kulutused on seaduslikud ja korrektsed. Ennetusmehhanismid on ette nähtud ka komisjoni tasandil, kes täidab oma rolli järelevalveasutusena. Komisjon võib:

| — | katkestada maksetähtaja arvestamise kuni kuueks kuuks, kui:






  a) | on tõendeid, mis annavad alust arvata, et asjaomase liikmesriigi juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimises esineb märkimisväärseid puudusi, või |
| --- | --- | --- |

—

katkestada maksetähtaja arvestamise kuni kuueks kuuks, kui:

a)

on tõendeid, mis annavad alust arvata, et asjaomase liikmesriigi juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimises esineb märkimisväärseid puudusi, või

| b) | komisjoni talitused peavad läbi viima täiendava kontrolli pärast teabe saamist selle kohta, et tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud olulise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud. |
| --- | --- |

b)

komisjoni talitused peavad läbi viima täiendava kontrolli pärast teabe saamist selle kohta, et tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud olulise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud.

Juhtumi sulgemise järel (pärast lõpetava kirja saatmist) võib katkestatud maksed töödelda ning liikmesriigi ametiasutustele välja maksta tingimusel, et olemas on piisavad vahendid ning programmi ei mõjuta muud probleemid.

| — | peatada liikmesriigile tehtavad vahemaksed kas täielikult või osaliselt kolmel järgmisel juhul:






  a) | kui on tõendeid, et programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb märkimisväärseid puudusi ja liikmesriik ei ole võtnud vajalikke parandusmeetmeid, või |
| --- | --- | --- |

—

peatada liikmesriigile tehtavad vahemaksed kas täielikult või osaliselt kolmel järgmisel juhul:

a)

kui on tõendeid, et programmi juhtimis- ja kontrollisüsteemides esineb märkimisväärseid puudusi ja liikmesriik ei ole võtnud vajalikke parandusmeetmeid, või

| b) | kui tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud, või |
| --- | --- |

b)

kui tõendatud kuluaruandes sisalduvad kulud on seotud tõsise eeskirjade eiramisega, mida ei ole kõrvaldatud, või

| c) | kui liikmesriik on oma juhtimis- ja kontrollikohustusi raskelt rikkunud. |
| --- | --- |

c)

kui liikmesriik on oma juhtimis- ja kontrollikohustusi raskelt rikkunud.

Kui liikmesriik ei võta nõutud meetmeid, võib komisjon otsustada, et kehtestatakse finantskorrektsioon.

Katkestamised:

Katkestamised:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Programmiperiood 2007–2013 |
| Avatud juhtumid seisuga 31.12.2013 kokku | 2014. aasta uued juhtumid | 2014. aastal lõpetatud juhtumid | Avatud juhtumid seisuga 31.12.2014 kokku |
| Fond | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa | Juhtumite arv | Summa |
| EAFRD (13) | 2 | 1 | 15 | 79 | 17 | 80 | — | — |
| ERF ja Ühtekuuluvusfond | 101 | 1  608 | 134 | 6  227 | 137 | 3  998 | 98 | 3  837 |
| ESF | 20 | 272 | 31 | 1  323 | 19 | 625 | 32 | 970 |
| EKF | 10 | 97 | 13 | 103 | 15 | 186 | 8 | 14 |
| Kokku | 133 | 1  978 | 193 | 7  732 | 188 | 4  889 | 138 | 4  821 |

(miljonites eurodes)

Programmiperiood 2007–2013

Avatud juhtumid seisuga 31.12.2013 kokku

2014. aasta uued juhtumid

2014. aastal lõpetatud juhtumid

Avatud juhtumid seisuga 31.12.2014 kokku

Fond

Fond

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

Juhtumite arv

Summa

EAFRD (13)

13

2

1

15

79

17

80

—

—

ERF ja Ühtekuuluvusfond

101

1  608

134

6  227

137

3  998

98

3  837

ESF

20

272

31

1  323

19

625

32

970

EKF

10

97

13

103

15

186

8

14

Kokku

Kokku

133

133

1  978

1  978

193

193

7  732

7  732

188

188

4  889

4  889

138

138

4  821

4  821

Peatamised ja vähendamised

Peatamised ja vähendamised

ERFi ja Ühtekuuluvusfondiga seoses kehtis 2013. aasta lõpus veel viis peatamisotsust (ühte peatamisotsust lõpetav otsus tehti 2013. aastal, kuid sellest anti ametlikult teada 2014. aastal). 2014. aastal võeti vastu otsused kahe programmi peatamisotsuse lõpetamise kohta. Kolm ülejäänud peatamisotsust jäid 2014. aasta lõpuks kehtima. 2014. aastal võeti vastu neli uut peatamisotsust. Kaks neist kehtisid veel aasta lõpu seisuga.

ERF

Ühtekuuluvusfondiga

Seoses ESFiga tehti 2011. aastal üks peatamisotsus, mis oli 2014. aasta lõpus endiselt jõus. 2013. aastal vastu võetud üheteistkümnest peatamisotsusest kehtis 2014. aasta lõpu seisuga veel seitse. 2014. aasta jooksul võeti vastu üksteist uut peatamisotsust, mis kehtisid veel 2014. aasta lõpus.

ESF

EKFiga seoses tehti 2014. aastal pärast ühe liikmesriigi juhtimis- ja kontrollsüsteemis liigse kalapüügivõimsuse vähendamiseks võetava ELi meetmega seotud puuduste tuvastamisel üks peatamisotsus.

EKF

2014. aastal ei tehtud ühtegi EAFRDiga seotud peatamisotsust. EAGFiga seoses tehti 2014. aastal üks vähendamisotsus, EAFRDi puhul aga oli selliseid otsuseid kolm. Aasta lõpu seisuga oli EAFRDiga seoses pooleli viis vähendamist käsitlevat juhtumit.

EAFRD

EAGF

6.4.   KASUTAMATA EELMAKSE SUMMADE SISSENÕUDMINE

KASUTAMATA EELMAKSE SUMMADE SISSENÕUDMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| Põllumajandus: | | |
| EAGF | — | — |
| Maaelu areng | — | — |
| Ühtekuuluvuspoliitika: | | |
| ERF | — | 68 |
| Ühtekuuluvusfond | — | 4 |
| ESF | 9 | 53 |
| FIFG/EKF | 10 | 7 |
| EAGGFi arendusrahastu | 6 | 3 |
| Sisepoliitikavaldkonnad | 278 | 208 |
| Välispoliitikavaldkonnad | 95 | 91 |
| Haldus | 2 | 1 |
| Sisse nõutud kokku | 400 | 435 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

Põllumajandus:

EAGF

—

—

Maaelu areng

—

—

Ühtekuuluvuspoliitika:

ERF

—

68

Ühtekuuluvusfond

—

4

ESF

9

53

FIFG/EKF

10

7

EAGGFi arendusrahastu

6

3

Sisepoliitikavaldkonnad

278

208

Välispoliitikavaldkonnad

95

91

Haldus

2

1

Sisse nõutud kokku

Sisse nõutud kokku

400

400

435

435

Kasutamata eelmaksesummade sissenõudmist ei tohi segi ajada eeskirjadevastaselt väljamakstud kulude sissenõudmisega. Kui komisjoni talitused sellised eelmaksesummad avastavad ja sisse nõuavad, kohaldatakse tavapärast finantskorrektsiooni või sissenõudmismenetlust, mida on kirjeldatud eespool. Täpsem teave eelmaksete kohta on esitatud lisas 2.5.

2.5

7.   FINANTSRISKIDE JUHTIMINE

ELi finantsriskide juhtimise kohta allpool esitatud andmed seonduvad järgnevaga:

| — | laenutegevus, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi (MFA), Euratomi meetmete ning (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu; |
| --- | --- |

—

laenutegevus, mida komisjon teostab Euroopa finantsstabiilsusmehhanismi (EFSM), maksebilansi toetamise mehhanismi, makromajandusliku finantsabi (MFA), Euratomi meetmete ning (likvideeritava) Euroopa Söe- ja Teraseühenduse kaudu;

| — | komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid, |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt eelarve täitmise käigus tehtavad sularahahalduse tehingud, sealhulgas laekunud trahvid,

| — | välistegevuse tagatisfond ning |
| --- | --- |

—

välistegevuse tagatisfond ning

| — | eelarvest rahastatud rahastamisvahendid. |
| --- | --- |

—

eelarvest rahastatud rahastamisvahendid.

7.1.   RISKI LIIGID

RISKI LIIGID

Tururisk on oht, et finantsinstrumendi õiglane väärtus või tulevased rahavood kõiguvad turuhindade muutuste tõttu. Tururisk ei hõlma endas üksnes kahjumi, vaid ka kasumi võimalust. See hõlmab valuutariski, intressiriski ja muud hinnariski (märkimisväärne muu hinnarisk ELil puudub).

Tururisk

| 1) | Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes. |
| --- | --- |

1)

Valuutarisk on oht, et ELi tehingute või investeeringute väärtust mõjutavad vahetuskursi muutused. Risk tuleneb erinevate valuutade hinnamuutustest üksteise suhtes.

Valuutarisk

| 2) | Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi. |
| --- | --- |

2)

Intressirisk on oht, et väärtpaberi (eelkõige võlakirja) väärtus langeb intressimäärade tõusu tõttu. Üldiselt toob intressimäärade tõus kaasa fikseeritud intressimääraga võlakirjade hindade languse ja vastupidi.

Intressirisk

Krediidirisk on kahjumi oht, mis tuleneb võlgniku/laenusaaja poolsest laenu või muu krediidiliini (põhisumma või intressi või nende mõlema) tagasimakse tegematajätmisest või muust lepingulise kohustuse täitmata jätmisest. Maksekohustuse täitmata jätmise sündmused on muu hulgas tagasimakse hilinemine, laenusaaja tagasimaksete ümberstruktureerimine ja pankrot.

Krediidirisk

Likviidsusrisk on vara müügi raskustest tulenev oht, näiteks oht, et asjaomast väärtpaberit või vara ei saa turul realiseerida piisavalt kiiresti, et vältida kahjumit või täita kohustust.

Likviidsusrisk

7.2.   RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

RISKIJUHTIMISE POLIITIKA

ELi eelarve täitmine toetub üha enam rahastamisvahendite kasutamisele. Kõnealune uus lähenemisviis toetub võrreldes toetuste ja subsiidiumite andmisel põhineva traditsioonilise eelarve täitmise meetodiga põhimõttele, mille kohaselt rahastamisvahendi kaudu eelarvest kulutatud iga euro kohta saab lõplik abisaaja võimendava mõju tõttu rohkem kui ühe euro rahalist toetust. Selline ELi eelarve arukas kasutamine suurendab kasutada olevate vahendite mõju. Lisateave kõnealuste summade kohta on esitatud lisas 2.4.

2.4

Enamikele rahastamisvahenditele on omane, et rakendamine on Euroopa Komisjoni ja Euroopa Investeerimispanga vahelise kokkuleppe alusel delegeeritud kas Euroopa Investeerimispanga grupile (sealhulgas EIF) või teistele finantsvahendajatele. Kõnealuste vahendajatega sõlmitud kokkulepped hõlmavad vahendajate suhtes kohaldatavaid rangeid tingimusi ja kohustusi eesmärgiga tagada ELi vahendite nõuetekohane haldamine ja aruandlus. Pärast seda, kui osamakse teatavasse rahastamisvahendisse on kindlaks määratud, kantakse summad üle finantsvahendaja spetsiaalselt loodud pangakontole (st usalduskonto). Finantsvahendajad võivad sõltuvalt asjaomasest rahastamisvahendist kasutada usalduskontol olevaid vahendeid laenude andmiseks, emiteerida võlainstrumente jne. Rahastamisvahenditest saadav tulu tuleb üldiselt ELi eelarvesse tagasi maksta.

Kõnealuste rahastamisvahenditega seotud risk piirdub nende aluseks olevate lepingute kohaselt tavaliselt ülemmääraga, mis on rahastamisvahendile ette nähtud eelarvestatud summa. Kuna komisjon kannab sageli esimese järjekoha kahju ning rahastamisvahendite eesmärk on rahastada kõrgema riskiga abisaajaid (kellel on raskusi rahastamise saamisega kommertspankadelt), on tõenäoline, et ELi eelarve jaoks tekib vähemalt mingis ulatuses kahjusid.

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Euroopa Liit teostab laenutehinguid ning nendega seotud sularahahaldust vastavalt asjaomastele nõukogu otsustele, kui need on olemas, ja sisesuunistele. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks laenude võtmist ja andmist ning sularahahaldust käsitlevad kirjalikud menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Üldjuhul intressimäära muutuste ja vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta, sest laenude andmise tehinguid rahastatakse tavaliselt laenude võtmise tehingutega, millel on kompensatsioonitehingute iseloom ning millest seega ei tulene avatud intressimäära ega valuutapositsioone. Antud ja võetud laenude tingimuste omavahelist vastavust kontrollitakse regulaarselt.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni sularahahalduse tehingute haldamist käsitlevad eeskirjad on sätestatud nõukogu määruses (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (muudetud nõukogu määrustega (EÜ) nr 2028/2004 ja (EÜ) nr 105/2009) ning finantsmääruses ja selle kohaldamiseeskirjades.

Eespool nimetatud määrustest tulenevalt kohaldatakse järgmisi peamisi põhimõtteid.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendid kontodele, mis on selleks otstarbeks komisjoni nimel avatud iga liikmesriigi riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses. Komisjon võib eespool nimetatud kontosid kasutada üksnes oma sularahanõudluse katmiseks.

| — | Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes. |
| --- | --- |

—

Liikmesriigid maksavad omavahendeid oma riigi valuutas, samal ajal kui komisjoni maksed on enamasti nomineeritud eurodes.

| — | Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsusega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast. |
| --- | --- |

—

Komisjoni nimel avatud pangakontode jääk ei või olla negatiivne. Seda piirangut ei kohaldata komisjoni omavahendite kontode suhtes juhul, kui aset on leidnud makseviivitus seoses laenudega, mis on antud või tagatud kooskõlas Euroopa Liidu Nõukogu määruste ja otsusega, samuti teatavatel tingimustel, kui rahavajadus on suurem kontodel olevast varast.

| — | Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber. |
| --- | --- |

—

Kontodel muus valuutas kui eurodes hoitavaid vahendeid kasutatakse kas samas valuutas tehtavateks makseteks või arvestatakse need perioodiliselt eurodesse ümber.

Lisaks omavahendite kontodele on komisjon avanud nii keskpankades kui ka kommertspankades ka muid pangakontosid, mida kasutatakse maksete tegemiseks ja muude tulude saamiseks kui eelarvesse tehtavad liikmesriikide osamaksud.

Sularahahalduse ja maksetehingud on suures osas automatiseeritud ning tuginevad tänapäevastele infosüsteemidele. Süsteemi turvalisuse ja ametiülesannete lahususe tagamiseks kohaldatakse vastavalt finantsmäärusele, komisjoni sisekontrollistandarditele ja auditeerimispõhimõtetele erimenetlusi.

Komisjoni sularahahalduse ja maksetehingute juhtimine on reguleeritud kirjalike suuniste ja menetluskorraga, mis piiravad operatsiooni- ja finantsriski ning tagavad piisava kontrollitaseme. Need käsitlevad erinevaid toiminguid (näiteks maksete tegemine ja rahavoogude juhtimine, rahavoogude prognoosimine, talitluspidevus jms) ning suunistele ja menetluskorrale vastavust kontrollitakse regulaarselt. Lisaks sellele vahetavad eelarve peadirektoraat ning majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraat teavet riskijuhtimise ja riskipositsioonide taseme kohta.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat laekunud summad jäävad kontodele pankades, mis on valitud spetsiaalselt välja ajutiselt makstavate trahvide hoiustamiseks. Panga valimine toimub vastavalt finantsmääruses ettenähtud hankemenetlusele. Vahendite hoiustamist konkreetsetes pankades tingib sisemine riskijuhtimispoliitika, mille raames on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja kindlaks määratud summad, mida võib hoiustada vastavalt vastaspoole omakapitali suurusele. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Alates 2010. aastast investeeritakse määratud ja ajutiselt makstud trahvide summad spetsiaalselt selle jaoks loodud fondi BUFI. Fondi peamised eesmärgid on vähendada finantsturgudega seotud riske ja kohelda kõiki trahvitud üksusi võrdselt, pakkudes samal alusel arvutatud tagatud tulu. Ajutiselt makstud trahvide varahaldust teostab komisjon kooskõlas sisemiste varahalduse suunistega. Koostatud on konkreetseid valdkondi, näiteks sularahahaldust käsitlevad menetluskorra käsiraamatud, mida kasutavad asjaomased üksused. Finants- ja operatsiooniriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

Varahalduse tegevuse eesmärk on investeerida komisjonile ajutiselt makstud trahvid selliselt, et:

| a) | tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal |
| --- | --- |

a)

tagada, et vahendid oleksid vajaduse korral hõlpsasti kättesaadavad, ja samal ajal

| b) | saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis on keskmiselt vähemalt võrdne BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahega. |
| --- | --- |

b)

saada tavapärastel asjaoludel tootlust, mis on keskmiselt vähemalt võrdne BUFI võrdlusaluse tootluse ja kantud kulude vahega.

Investeeringud piirduvad põhimõtteliselt järgmiste kategooriatega: tähtajalised hoiused euroala keskpankades, euroala riikide võlakohustuste haldamise ametites, täielikult riigile kuuluvates või riigi poolt tagatud pankades või riigiülestes asutustes; võlakirjad, lühiajalised võlakirjad ja hoiusesertifikaadid, mille on emiteerinud riiklikud või riigiülesed asutused.

Pangatagatised

Pangatagatised

Komisjon hoiab märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisa 2.6.1.2). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Tagatisi hallatakse sisemise riskijuhtimise poliitika raames. Finants- ja tegevusriskid tehakse kindlaks, neid hinnatakse ja nende vastavust sisesuunistele ja menetluskorrale kontrollitakse regulaarselt.

2.6.1.2

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondi varade haldamise eeskirjad ja põhimõtted on sätestatud komisjoni ja EIP 25. novembri 1994. aasta lepingus ja selle hilisemates muudatustes, mis pärinevad 17. ja 23. septembrist 1996, 8. maist 2002, 25. veebruarist 2008 ja 9. novembrist 2010. Tagatisfond kasutab oma tegevuses üksnes eurot. Ta investeerib ainult selles valuutas, et vältida vahetuskursiriski. Varade haldamine põhineb tavapärasel konservatiivsuse põhimõttel, mida finantstegevuse puhul järgitakse. Tagatisfondilt nõutakse, et ta pööraks erilist tähelepanu riskide vähendamisele ja selle tagamisele, et hallatavaid varasid saaks müüa või üle anda ilma olulise viivituseta, võttes arvesse asjaomaseid kohustusi.

7.2.1.   
  Rahastamisvahendite bilansilise maksumuse ja õiglase väärtuse võrdlemine

Rahastamisvahendite bilansilise maksumuse ja õiglase väärtuse võrdlemine

Finantsvarade bilansilise maksumuse ja õiglase väärtuse võrdlemine kategooriate kaupa

Finantsvarade bilansilise maksumuse ja õiglase väärtuse võrdlemine kategooriate kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Bilansiline maksumus | Õiglane väärtus | Bilansiline maksumus | Õiglane väärtus |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 9  406 | 9  406 | 7  870 | 7  870 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 17  545 | 17  545 | 9  510 | 9  510 |
| Kokku | 26  951 | 26  951 | 17  380 | 17  380 |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvarad | | | | |
| Laenud | 58  843 | 58  843 | 57  545 | 57  545 |
| Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad | 15  578 | 15  578 | 13  680 | 13  680 |
| Kokku | 74  421 | 74  421 | 71  225 | 71  225 |
| Kokku | 1 01  372 | 1 01  372 | 88  605 | 88  605 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Bilansiline maksumus

Õiglane väärtus

Bilansiline maksumus

Õiglane väärtus

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad

Õiglases väärtuses kajastatud finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

9  406

9  406

7  870

7  870

Raha ja raha ekvivalendid

17  545

17  545

9  510

9  510

Kokku

26  951

26  951

26  951

26  951

17  380

17  380

17  380

17  380

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvarad

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantsvarad

Laenud

58  843

58  843

57  545

57  545

Kaubanduslikest tehingutest tekkinud nõuded ja mittekaubanduslike tehingute sissenõutavad summad

15  578

15  578

13  680

13  680

Kokku

74  421

74  421

74  421

74  421

71  225

71  225

71  225

71  225

Kokku

Kokku

1 01  372

1 01  372

1 01  372

1 01  372

88  605

88  605

88  605

88  605

Finantskohustuste bilansilise maksumuse ja õiglase väärtuse võrdlemine kategooriate kaupa

Finantskohustuste bilansilise maksumuse ja õiglase väärtuse võrdlemine kategooriate kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| | Bilansiline maksumus | Õiglane väärtus | Bilansiline maksumus | Õiglane väärtus |
| Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused | — | — | — | — |
| Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused | | | | |
| Võetud laenud | 58  470 | 58  470 | 57  218 | 57  218 |
| Kapitalirendi kohustused | 1  755 | 1  755 | 1  838 | 1  838 |
| Kreditoorne võlgnevus | 43  180 | 43  180 | 36  213 | 36  213 |
| Muud | 454 | 454 | 477 | 477 |
| Kokku | 1 03  859 | 1 03  859 | 95  746 | 95  746 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Bilansiline maksumus

Õiglane väärtus

Bilansiline maksumus

Õiglane väärtus

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused

Õiglases väärtuses kajastatud finantskohustused

—

—

—

—

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Amortiseeritud väärtuses kajastatud finantskohustused

Võetud laenud

58  470

58  470

57  218

57  218

Kapitalirendi kohustused

1  755

1  755

1  838

1  838

Kreditoorne võlgnevus

43  180

43  180

36  213

36  213

Muud

454

454

477

477

Kokku

Kokku

1 03  859

1 03  859

1 03  859

1 03  859

95  746

95  746

95  746

95  746

7.3.   VALUUTARISK

VALUUTARISK

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

ELi rahastamisvahendite valuutariskid aasta lõpu seisuga – netopositsioon

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Muu | Kokku | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Muu | Kokku |
| Finantsvarad | | | | | | | | | | | | | | |
| Müügivalmis finantsvarad | 68 | 77 | 7 | 9 | 9  203 | 42 | 9  406 | 39 | 66 | 13 | 19 | 7  732 | — | 7  870 |
| Laenud (14) | 2 | 0 | — | — | 303 | 28 | 334 | 1 | — | — | — | 277 | 8 | 286 |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 2 | 4  102 | 50 | 88 | 11  197 | 140 | 15  578 | 1 | 1  050 | 42 | 79 | 12  284 | 224 | 13  680 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 44 | 1  157 | 471 | 928 | 14  180 | 764 | 17  545 | 39 | 140 | 446 | 257 | 8  225 | 403 | 9  510 |
| Kokku | 116 | 5  336 | 528 | 1  024 | 34  883 | 974 | 42  862 | 80 | 1  256 | 501 | 355 | 28  518 | 635 | 31  345 |
| Finantskohustused | | | | | | | | | | | | | | |
| Kreditoorne võlgnevus | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | (2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Kokku | 0 | (10) | 0 | 0 | (43  168) | (2) | (43  180) | — | (5) | — | — | (36  156) | (52) | (36  213) |
| Kokku | 116 | 5  326 | 528 | 1  024 | (8  284) | 972 | (318) | 80 | 1  251 | 501 | 355 | (7  638) | 583 | (4  868) |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Muu

Kokku

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Muu

Kokku

Finantsvarad

Finantsvarad

Müügivalmis finantsvarad

68

77

7

9

9  203

42

9  406

39

66

13

19

7  732

—

7  870

Laenud (14)

14

2

0

—

—

303

28

334

1

—

—

—

277

8

286

Nõuded ja sissenõutavad summad

2

4  102

50

88

11  197

140

15  578

1

1  050

42

79

12  284

224

13  680

Raha ja raha ekvivalendid

44

1  157

471

928

14  180

764

17  545

39

140

446

257

8  225

403

9  510

Kokku

116

116

5  336

5  336

528

528

1  024

1  024

34  883

34  883

974

974

42  862

42  862

80

80

1  256

1  256

501

501

355

355

28  518

28  518

635

635

31  345

31  345

Finantskohustused

Finantskohustused

Kreditoorne võlgnevus

0

(10)

0

0

(43  168)

(2)

(43  180)

—

(5)

—

—

(36  156)

(52)

(36  213)

Kokku

0

0

(10)

(10)

0

0

0

0

(43  168)

(43  168)

(2)

(2)

(43  180)

(43  180)

—

(5)

(5)

—

—

(36  156)

(36  156)

(52)

(52)

(36  213)

(36  213)

Kokku

Kokku

116

116

5  326

5  326

528

528

1  024

1  024

(8  284)

(8  284)

972

972

(318)

(318)

80

80

1  251

1  251

501

501

355

355

(7  638)

(7  638)

583

583

(4  868)

(4  868)

Kui euro oleks tugevnenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Majandustulem |
| USD | GBP | DKK | SEK | Muu |
| 31.12.2014 | (4) | (483) | (47) | (92) | 0 |
| 31.12.2013 | (3) | (107) | (44) | (30) | — |

(miljonites eurodes)

Majandustulem

USD

GBP

DKK

SEK

Muu

31.12.2014

(4)

(483)

(47)

(92)

0

31.12.2013

(3)

(107)

(44)

(30)

—

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Netovara |
| USD | GBP | DKK | SEK | Muu |
| 31.12.2014 | (6) | (7) | (1) | (1) | — |
| 31.12.2013 | (4) | (6) | (1) | (2) | — |

(miljonites eurodes)

Netovara

USD

GBP

DKK

SEK

Muu

31.12.2014

(6)

(7)

(1)

(1)

—

31.12.2013

(4)

(6)

(1)

(2)

—

Kui euro oleks nõrgenenud teiste valuutade suhtes 10 % võrra, oleks selle mõju olnud järgmine:

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Majandustulem |
| USD | GBP | DKK | SEK | Muu |
| 31.12.2014 | 5 | 591 | 58 | 113 | — |
| 31.12.2013 | 4 | 131 | 53 | 38 | — |

(miljonites eurodes)

Majandustulem

USD

GBP

DKK

SEK

Muu

31.12.2014

5

591

58

113

—

31.12.2013

4

131

53

38

—

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Netovara |
| USD | GBP | DKK | SEK | Muu |
| 31.12.2014 | 8 | 9 | 1 | 1 | — |
| 31.12.2013 | 4 | 7 | 1 | 2 | — |

(miljonites eurodes)

Netovara

USD

GBP

DKK

SEK

Muu

31.12.2014

8

9

1

1

—

31.12.2013

4

7

1

2

—

Laenude võtmise ja andmise tehingud

Laenude võtmise ja andmise tehingud

Enamikku finantsvaradest ja -kohustustest hoitakse eurodes ning sel juhul ELil välisvaluutarisk puudub. Siiski annab EL Euratomi rahastamisvahendi kaudu USA dollarites laenusid, mida rahastatakse samas summas USA dollarites võetud laenudega (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga ELil Euratomiga seoses välisvaluutarisk puudub.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Kooskõlas omavahendeid käsitleva määrusega hoitakse omavahendeid, mille liikmesriigid on maksnud muudes valuutades kui eurodes, omavahendite kontodel. Need arvestatakse eurodesse ümber, kui neid on vaja kasutada maksete tegemiseks. Kõnealuste vahendite haldamisel kohaldatavad menetlused on sätestatud eespool osutatud määruses. Piiratud arvul juhtudel kasutatakse neid vahendeid otse samades valuutades maksete tegemiseks.

Komisjonil on kommertspankades mitmed Ameerika Ühendriikide dollarites, Šveitsi frankides ja muudes ELi valuutades kui eurodes hoitavad kontod, mida ta kasutab maksete tegemiseks neis valuutades. Neile kontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt sellest, millises summas makseid neilt teha tuleb, ja selle tulemusena ei kajasta nende saldod valuutariski positsiooni.

Mitmesuguste tulude (välja arvatud omavahendite) laekumisel muus valuutas kui eurodes kantakse need üle komisjoni samas valuutas hoitavatele kontodele, kui neid on vaja maksete tegemiseks, või arvestatakse ümber eurodesse ja kantakse eurodes hoitavatele kontodele. Muus valuutas kui eurodes hoitavatele avansikontodele kantakse täiendavaid vahendeid olenevalt prognoositud lühiajalisest vajadusest teha samas valuutas kohalikke makseid. Kõnealuste kontode saldode puhul jälgitakse, et need ei ületaks neile seatud ülemmäära.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Kuna kõik trahvid määratakse ja makstakse eurodes, siis nende puhul valuutarisk puudub.

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondi finantsvarasid hoitakse eurodes ning seetõttu ELil valuutarisk puudub. Laenud, mis anti ELile üle tagatisfondile esitatud taotluste tõttu, kuna laenusaajad olid jätnud maksekohustused täitmata, makstakse välja nende esialgses valuutas ja seetõttu kujutab see ELi jaoks valuutariski. Peamiselt laenude tagasimaksete ajastamisest tuleneva ebakindluse tõttu vahetuskursierinevuste kompenseerimisega (riskimaandamistegevus) ei tegeleta.

7.4.   INTRESSIRISK

INTRESSIRISK

Järgmises tabelis esitatakse teave müügivalmis finantsvarade intressimäära tundlikkuse näitaja kohta, eeldades intressimäärade võimalikuks muutuseks +/– 1 %.

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Suurenemine (+)/vähenemine (-) baaspunktides | Mõju eelarveaasta tulemile ja netovaradele |
| 31.12.2014: Müügivalmis finantsvarad | + 100 | (138) |
| | - 100 | 149 |
| 31.12.2013: Müügivalmis finantsvarad | + 100 | (94) |
| | - 100 | 95 |

(miljonites eurodes)

Suurenemine (+)/vähenemine (-) baaspunktides

Mõju eelarveaasta tulemile ja netovaradele

31.12.2014: Müügivalmis finantsvarad

- 100

(138)

- 100

149

31.12.2013: Müügivalmis finantsvarad

- 100

(94)

- 100

95

Tundlikkusanalüüsis võetakse arvesse ainult müügivalmis finantsvarade mõju hinnariskile (õiglane väärtus). Mõju muutuva intressimääraga rahastamisvahendite üle- või puudujäägile arvesse ei võeta.

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud

Muutuva intressimääraga võetud ja antud laenud

ELil on oma laenutegevuse laadi tõttu märkimisväärsed intressi kandvad varad ja kohustused. Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raames muutuva intressimääraga võetud laenudest tuleneb ELi jaoks intressirisk. Samal ajal tasakaalustavad võetud laenudest tulenevaid intressiriske oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Bilansipäeva seisuga oli ELil 484 miljoni euro väärtuses (2013. aastal 583 miljonit eurot)(väljendatuna nimiväärtuses) muutuva intressimääraga laene, mille ümberhindlus toimub iga kuue kuu järel.

Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud

Fikseeritud intressimääraga võetud ja antud laenud

ELil on makromajandusliku finantsabi ja Euratomi raames ka fikseeritud intressimääraga laenud, mille kogusumma 2014. aastal oli 1  692 miljonit eurot (2013. aastal 367 miljonit eurot) ja mille lõpptähtaeg jäi vahemikku alla ühe aasta (10 miljonit eurot), üks kuni viis aastat (146 miljonit eurot) või üle viie aasta (1  536 miljonit eurot). Olulisemad on siiski ELi poolt maksebilansi toetamise mehhanismi raames antud 9 fikseeritud intressimääraga laenu, mille kogusumma 2014. aastal oli 8,4 miljardit eurot (2013. aastal 11,4 miljardit eurot) ja mille lõpptähtaeg oli alla ühe aasta (2,7 miljardit eurot), üks kuni viis aastat (5,5 miljardit eurot) või üle viie aasta (0,2 miljardit eurot). EFSMi rahastamisvahendi raames on ELil 21 fikseeritud intressimääraga laenu, mille kogusumma 2014. aastal oli 46,8 miljardit eurot (2013. aastal 43,8 miljardit eurot), mille lõpptähtaeg jäi vahemikku alla ühe aasta (5 miljonit eurot), üks kuni viis aastat (9,2 miljardit eurot) või üle viie aasta (32,5 miljardit eurot).

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Komisjoni sularahahalduse üksus ei laena raha. Seetõttu intressimäära risk puudub. Intressimäär arvutatakse aga erinevate pangakontode saldode alusel. Komisjon on seepärast kehtestanud meetmed, et tema pangakontodelt regulaarselt teenitav intress peegeldaks turuintressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist.

Kontod, mis on avatud liikmesriikide riigikassades omavahendite laekumiseks, intressi ei teeni ja teenustasusid nende puhul ei kohaldata. Liikmesriikide keskpankades olevad kontod võib välja maksta iga institutsiooni poolt kohaldatava ametliku kursi alusel.

Kommertspankade kontodel hoitavatelt üleöösaldodelt teenitakse intressi igapäevaselt. See intress põhineb muutuvatel turuintressimääradel, mille suhtes kohaldatakse lepingulist (positiivset või negatiivset) piirmäära. Enamiku kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud EONIAga (euroala pankadevahelise üleööturu keskmine aastaintressimäär) ja seda korrigeeritakse, et võtta arvesse kõnealuse intressimäära võimalikke kõikumisi. Mõnede kontode puhul on intressimäära arvutamine seotud Euroopa Keskpanga peamiste refinantseerimistehingute puhul kasutatava laenamise püsivõimaluse intressimääraga. Kohaldatav kurss võrdub tavaliselt lepingu alusel nulliga. Selle tulemusel puudub risk, et komisjon teeniks turuintressimääradest madalamat intressi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Ajutiselt makstud trahvid (hoiused ja BUFI portfell) ja pangatagatised

Hoiuste ja pangatagatiste puhul intressimäära risk puudub. Hoiustelt teenitav intress kajastab turul pakutavaid intressimäärasid ja nende võimalikku kõikumist. Muutuva intressimääraga võlakirjasid BUFI portfellis ei ole. Intressimäära tundlikkuse näitaja, milleks on portfelli kestus, järgib väga täpselt BUFI indeksi kestust. Seepärast kompenseeritaks mis tahes negatiivne mõju vara väärtusele BUFI kohustuste poolel. Jääb vaid intressirisk, mis realiseerub vaid sellisel ebatõenäolisel juhul, kui selline negatiivne mõju trahvi maksetähtaja jooksul põhjustab kogu indeksi negatiivse tootluse.

Tagatisfond

Tagatisfond

Tagatisfondis hoitavatele muutuva intressimääraga emiteeritud võlaväärtpaberitele avaldab mõju kõnealuste intressimäärade volatiilsus, samal ajal kui fikseeritud intressimääraga võlaväärtpaberite puhul esineb nende õiglase väärtusega seonduv risk. Fikseeritud intressimääraga võlakirjad moodustavad bilansipäeva seisuga investeerimisportfellist umbes 65 % (2013. aastal 58 %).

7.5.   KREDIIDIRISK

KREDIIDIRISK

Summad, mis kujutavad endast aruandlusperioodi lõpul ELi jaoks krediidiriski, on vastavalt lisas 2 esitatule rahastamisvahendite bilansiline väärtus.

2

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarad

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarad

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Kokku | Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega | Tähtajaks tasumata, kuid vähenemata väärtusega |
| < 1 aasta | 1-5 aastat | Üle 5 aasta |
| Laenud | 58  843 | 58  843 | — | — | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 15  578 | 7  968 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Kokku seisuga 31.12.2014 | 74  421 | 66  811 | 5  624 | 1  847 | 138 |
| Laenud | 57  544 | 57  542 | 1 | 1 | — |
| Nõuded ja sissenõutavad summad | 13  680 | 10  029 | 1  091 | 2  117 | 443 |
| Kokku seisuga 31.12.2013 | 71  224 | 67  571 | 1  092 | 2  118 | 443 |

(miljonites eurodes)

Kokku

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega

Tähtajaks tasumata, kuid vähenemata väärtusega

< 1 aasta

1-5 aastat

Üle 5 aasta

Laenud

58  843

58  843

—

—

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

15  578

7  968

5  624

1  847

138

Kokku seisuga 31.12.2014

Kokku seisuga 31.12.2014

74  421

74  421

66  811

66  811

5  624

5  624

1  847

1  847

138

138

Laenud

57  544

57  542

1

1

—

Nõuded ja sissenõutavad summad

13  680

10  029

1  091

2  117

443

Kokku seisuga 31.12.2013

Kokku seisuga 31.12.2013

71  224

71  224

67  571

67  571

1  092

1  092

2  118

2  118

443

443

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

Tähtajaks tasutud ja vähenemata väärtusega finantsvarade krediidikvaliteet

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 31.12.2014 | 31.12.2013 |
| Müügivalmis | Laenud ja nõuded | Sularaha | Kokku | Müügivalmis | Laenud ja nõuded | Sularaha | Kokku |
| Vastaspooled, kellel on välisreiting | | | | | | | | |
| Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga | 7  511 | 2  951 | 13  947 | 24  409 | 6  226 | 4  779 | 7  121 | 18  126 |
| Üle keskmise kvaliteediga | 359 | 25  045 | 2  932 | 28  335 | 138 | 209 | 1  760 | 2  107 |
| Alla keskmise kvaliteediga | 347 | 6  001 | 301 | 6  649 | 322 | 31  889 | 284 | 32  495 |
| Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad | 42 | 28  191 | 317 | 28  550 | 57 | 26  786 | 256 | 27  099 |
| Kokku | 8  259 | 62  188 | 17  497 | 87  944 | 6  743 | 63  663 | 9  421 | 79  827 |
| Vastaspooled, kellel puudub välisreiting | | | | | | | | |
| 1. rühm | — | 4  488 | 48 | 4  537 | — | 3  771 | 89 | 3  860 |
| 2. rühm | — | 136 | — | 136 | — | 137 | — | 137 |
| Kokku | — | 4  624 | 48 | 4  673 | — | 3  908 | 89 | 3  997 |
| Kokku | 8  259 | 66  812 | 17  545 | 92  616 | 6  743 | 67  571 | 9  510 | 83  824 |

(miljonites eurodes)

31.12.2014

31.12.2013

Müügivalmis

Laenud ja nõuded

Sularaha

Kokku

Müügivalmis

Laenud ja nõuded

Sularaha

Kokku

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Vastaspooled, kellel on välisreiting

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga

7  511

2  951

13  947

24  409

6  226

4  779

7  121

18  126

Üle keskmise kvaliteediga

359

25  045

2  932

28  335

138

209

1  760

2  107

Alla keskmise kvaliteediga

347

6  001

301

6  649

322

31  889

284

32  495

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad

42

28  191

317

28  550

57

26  786

256

27  099

Kokku

8  259

8  259

62  188

62  188

17  497

17  497

87  944

87  944

6  743

6  743

63  663

63  663

9  421

9  421

79  827

79  827

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

Vastaspooled, kellel puudub välisreiting

1. rühm

—

4  488

48

4  537

—

3  771

89

3  860

2. rühm

—

136

—

136

—

137

—

137

Kokku

—

4  624

4  624

48

48

4  673

4  673

—

3  908

3  908

89

89

3  997

3  997

Kokku

Kokku

8  259

8  259

66  812

66  812

17  545

17  545

92  616

92  616

6  743

6  743

67  571

67  571

9  510

9  510

83  824

83  824

Eespool olev tabel ei hõlma ilma välisreitinguta omakapitaliinstrumentide kujul müügivalmis finantsvarasid. Eespool nimetatud nelja riskikategooria aluseks on põhimõtteliselt väliste reitinguagentuuride reitingukategooriad, mis on järgmised:

| — | Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody's P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- |
| --- | --- |

—

Kõrgeima ja kõrge kvaliteediga: Moody's P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA-

| — | Üle keskmise kvaliteediga: Moody's P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- |
| --- | --- |

—

Üle keskmise kvaliteediga: Moody's P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A-

| — | Alla keskmise kvaliteediga: Moody's P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- |
| --- | --- |

—

Alla keskmise kvaliteediga: Moody's P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB-

| — | Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody's mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D |
| --- | --- |

—

Muud kui investeerimisjärgu võlakirjad: Moody's mitte kõrgeim, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D

EL kasutab nimetatud välisagentuuride reitingukategooriaid eelkõige finantsinstrumentide ja kommertspankade võrdlusvahendina, kuid võib üksikjuhtumite analüüsimise järel hoida vahendeid mõnes eespool nimetatud riskikategoorias isegi siis, kui üks või enam eespool nimetatud reitinguagentuuridest on asjaomase vastaspoole reitingut alandanud. Ilma reitinguta vastaspoolte puhul hõlmab 1. rühm varasemate makseviivitusteta võlgnikke ja 2. rühm varasemate makseviivitustega võlgnikke.

Eespool muude kui investeerimisjärgu liigitatud laenude ja nõuetena esitatud summad on seotud peamiselt komisjoni poolt finantsraskustes liikmesriikidele makstud finantstoetuse laenudega ning teatavate liikmesriikide suhtes omavahendeid käsitlevate määruste või teiste õigusaktide alusel esitatud nõuetega. Raha all kajastatud summad on seotud riigikassas või liikmesriikide keskpankades avatud omavahendite pangakontodega, et hoida omavahendite osamaksusid vastavalt määruses ette nähtule. Komisjon võib neid kontosid kasutada ainult eelarve täitmisest tulenevate sularahanõudluse katmiseks.

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Krediidiriski maandatakse Euratomi puhul esmalt riigi tagatise saamisega, seejärel tagatisfondi kaudu (makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul), seejärel võimalusega saada vajalikud vahendid liikmesriikides asuvatelt komisjoni omavahendite kontodelt ja lõpuks ELi eelarve kaudu. Omavahendeid käsitlevate õigusaktidega on omavahendite maksete ülemmääraks kehtestatud 1,23 % liikmesriikide kogurahvatulust ning 2014. aastal kasutati sellest maksete assigneeringute katmiseks tegelikult 1,06 %. See tähendab, et 31. detsembri 2014. aasta seisuga jäi kõnealuste tagatiste kasutamisel 0,17 % varu. Välistegevuse tagatisfond loodi 1994. aastal, et maandada maksejõuetuse riski laenude puhul, mis on võetud kolmandatele riikidele antud laenude rahastamiseks. Krediidiriski leevendab alati võimalus kasutada liikmesriikides asuvatel komisjoni omavahendite kontodel olevaid vahendeid, mis ületavad neil kontodel olevaid varasid, juhul kui võlglane ei suuda summasid täies ulatuses tagasi maksta. Sel eesmärgil on ELil õigus nõuda liikmesriikidelt, et nad tagaksid ELi õiguslike kohustuste täieliku täitmise laenuandjate ees.

Sularahahalduse tehingute puhul tuleb kohaldada vastaspoolte valiku kohta kehtivaid suuniseid. Seda silmas pidades saab tegevüksus sõlmida tehinguid üksnes kehtestatud tingimustele vastavate pankadega, millel on piisavad vastaspoole piirangud.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

Enamikku komisjoni sularahavarudest hoitakse omavahendeid käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 kohaselt kontodel, mille liikmesriigid on avanud oma osamaksude (omavahendite) maksmiseks. Kõiki selliseid kontosid hoitakse liikmesriikide riigikassades või keskpankades. Nende institutsioonide krediidirisk (ja vastaspoole risk) on komisjoni jaoks madalaim, sest riskipositsioon seondub liikmesriikidega. Mis puutub maksete tegemiseks kommertspankades hoitavatesse komisjoni sularahavarudesse, siis neile kontodele täiendavate vahendite kandmisel juhindutakse täppisajastamise põhimõttest ja seda haldab rahavoogude juhtimise sularahahalduse süsteem automaatselt. Igal kontol hoitakse minimaalsel tasemel rahavarusid, mis on proportsionaalsed kontolt päeva jooksul tehtavate maksete keskmise summaga. Selle tulemusel on neil kontodel üleöö hoitavad summad pidevalt väga väiksed (kokkuvõttes keskmiselt 1–20 miljonit eurot, mis jaguneb rohkem kui 20 konto peale), mis tagab, et komisjoni riskipositsioon on piiratud. Kõnealuseid summasid tuleks vaadata koos sularahahalduse vahendite igapäevaste kogusaldodega, mis kõikusid 2014. aastal vahemikus 100 miljonit eurot kuni 34 miljardit eurot, ning 2014. aastal tehtud maksete kogusummaga, mis on 142 miljardit eurot.

Lisaks sellele kohaldatakse kommertspankade valiku suhtes erisuuniseid, et komisjoni vastaspoole riski veelgi minimeerida.

| — | Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut. |
| --- | --- |

—

Kõik kommertspangad valitakse välja hankemenetluse teel. Pakkumismenetluses osalemiseks nõutav minimaalne lühiajaline krediidireiting on P-1 (Moody’s) või sellega samaväärne. Teatavate nõuetekohaselt põhjendatud asjaolude korral võidakse aktsepteerida ka madalamat reitingut.

| — | Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi kord päevas. Tõhustatud jälgimismeetmed ja kommertspankade krediidireitingute igapäevane läbivaatamine võeti kasutusele seoses finantskriisiga ja neid rakendati ka 2014. aastal. |
| --- | --- |

—

Nende kommertspankade krediidireitingud, kus komisjonil on kontod, vaadatakse läbi kord päevas. Tõhustatud jälgimismeetmed ja kommertspankade krediidireitingute igapäevane läbivaatamine võeti kasutusele seoses finantskriisiga ja neid rakendati ka 2014. aastal.

| — | Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi. |
| --- | --- |

—

Kolmandates riikides olevate delegatsioonide avansikontosid hoitakse kohalikes pankades, mis valitakse välja lihtsustatud pakkumismenetluse teel. Reitingunõuded olenevad kohalikust olukorrast ja võivad riikide lõikes märkimisväärselt erineda. Riskipositsiooni piiramiseks hoitakse nende kontode saldosid võimalikult madalal tasemel (võttes arvesse tegevusvajadusi), neile kantakse täiendavaid vahendeid regulaarselt ja kohaldatavad ülemmäärad vaadatakse igal aastal läbi.

Trahvid

Trahvid

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Ajutiselt makstud trahvid: hoiused

Enne 2010. aastat ajutiselt makstud trahve hoiustavad pangad valitakse välja hankemenetluse teel kooskõlas riskijuhtimispoliitikaga, millega on kehtestatud krediidireitingule esitatavad nõuded ja proportsionaalselt vastaspoole omakapitalile hoiustatavate summade suurus.

Kommertspankade puhul, mis on valitud välja spetsiaalselt selleks, et võtta hoiule ajutiselt makstavaid trahve, nõutakse üldjuhul ka pikaajalist A (S&P või sellega võrdväärset) krediidireitingut ja lühiajalist A-1 (S&P või sellega võrdväärset) krediidireitingut. Sellesse rühma kuuluvate pankade reitingu alandamise korral kohaldatakse erimeetmeid. Lisaks sellele on igas pangas hoiustatav summa piiratud teatava protsendiga tema omavahenditest ja sõltub iga panga reitingust. Selliste piirangute arvutamisel võetakse arvesse ka kehtivaid garantiisid, mis sama asutus on komisjonile andnud. Hoiuse jäägi vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvid: BUFI portfell

Ajutiselt makstud trahvidega seoses on komisjon avatud krediidiriskile, s.o riskile, et vastaspool ei ole võimeline summasid tähtaegselt täielikult tasuma. Riski kontsentratsioon on suurim Prantsusmaa ja Saksamaa puhul, sest need riigid esindavad portfelli nominaalsest kogumahust vastavalt 43 % ja 27 %.

Pangatagatised

Pangatagatised

Komisjon hoiab ka märkimisväärses summas finantsasutuste antud tagatisi seoses trahvidega, mida ta määrab äriühingutele ELi konkurentsieeskirjade rikkumise eest (vt lisa 2.6.1.2). Tagatiste andmine on trahvi saanud äriühingute jaoks alternatiiviks ajutise makse tegemisele. Selliste tagatiste aktsepteerimise suhtes kohaldatav riskijuhtimispoliitika on läbi vaadatud 2012. aastal ja uus kombinatsioon iga vastaspoole krediidireitingule esitatavatest nõuetest ja piiratud protsendimääradest (proportsionaalsed vastaspoole omavahenditega) on kindlaks määratud, arvestades praegust finantskeskkonda ELis. See tagab komisjoni jaoks jätkuvalt kõrge krediidikvaliteedi. Kehtivate tagatiste vastavust neist põhimõtetest tulenevalt kohaldatavatele nõuetele kontrollitakse regulaarselt.

2.6.1.2

Tagatisfond

Tagatisfond

ELi ja EIP vahelise tagatisfondi haldamist käsitleva kokkuleppe kohaselt peab kõigi pankadevaheliste investeeringute puhul olema reiting vähemalt P-1 (Moody's) või sellega samaväärne. 31. detsembri 2014. aasta seisuga moodustasid selliste vastaspooltega tehtud tähtajalised hoiused 147 miljonit eurot (2013. aastal 151 miljonit eurot).

7.6.   LIKVIIDSUSRISK

LIKVIIDSUSRISK

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

Finantskohustuste jaotumine lepingulise lõpptähtpäevani jäänud tähtaegade kaupa

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | < 1 aasta | 1-5 aastat | Üle 5 aasta | Kokku |
| Võetud laenud | 8  727 | 15  386 | 34  357 | 58  470 |
| Kapitalirendi kohustused | 81 | 366 | 1  309 | 1  755 |
| Kreditoorne võlgnevus | 43  180 | — | — | 43  180 |
| Muud | 20 | 97 | 336 | 454 |
| Kokku seisuga 31.12.2014 | 52  008 | 15  849 | 36  002 | 1 03  859 |
| Võetud laenud | 3  065 | 21  454 | 32  699 | 57  218 |
| Kapitalirendi kohustused | 82 | 353 | 1  403 | 1  838 |
| Kreditoorne võlgnevus | 36  213 | — | — | 36  213 |
| Muud | 17 | 84 | 375 | 477 |
| Kokku seisuga 31.12.2013 | 39  377 | 21  891 | 34  477 | 95  746 |

(miljonites eurodes)

< 1 aasta

1-5 aastat

Üle 5 aasta

Kokku

Võetud laenud

8  727

15  386

34  357

58  470

Kapitalirendi kohustused

81

366

1  309

1  755

Kreditoorne võlgnevus

43  180

—

—

43  180

Muud

20

97

336

454

Kokku seisuga 31.12.2014

Kokku seisuga 31.12.2014

52  008

52  008

15  849

15  849

36  002

36  002

1 03  859

1 03  859

Võetud laenud

3  065

21  454

32  699

57  218

Kapitalirendi kohustused

82

353

1  403

1  838

Kreditoorne võlgnevus

36  213

—

—

36  213

Muud

17

84

375

477

Kokku seisuga 31.12.2013

Kokku seisuga 31.12.2013

39  377

39  377

21  891

21  891

34  477

34  477

95  746

95  746

Laenude võtmine ja andmine

Laenude võtmine ja andmine

Võetud laenudest tulenevat likviidsusriski tasakaalustavad tavaliselt oma lepingutingimuste poolest neile vastavad antud laenud (kompensatsioonitehingud). Makromajandusliku finantsabi ja Euratomi puhul toimib tagatisfond likviidsusreservina (või turvaabinõuna), mida saab kasutada, kui laenusaajad jätavad oma maksekohustused täitmata või hilinevad maksete tegemisega. Seoses maksebilansi toetamise mehhanismiga on nõukogu määruses (EÜ) nr 431/2009 ette nähtud menetlus, mis annab piisavalt aega vahendite kasutuselevõtuks liikmesriikides asuvate komisjoni omavahendite kontode kaudu. EFSMi puhul on sarnane menetlus ette nähtud nõukogu määrusega nr 407/2010.

Sularahahaldus

Sularahahaldus

ELi eelarvepõhimõtted tagavad, et asjaomase eelarveaasta jaoks ettenähtud sularaha koguvarud on alati piisavad kõigi maksete tegemiseks. Liikmesriikide osamaksude kogusumma on seega võrdne eelarveaasta maksete assigneeringute summaga. Siiski laekuvad liikmesriikide osamaksud 12 igakuise maksena, mis on jaotatud kogu aasta peale, samal ajal kui maksete puhul esineb teatav hooajalisus. Lisaks sellele, vastavalt nõukogu määrusele (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (omavahendite määrus) muutuvad liikmesriikide osamaksud, mis tulenevad (parandus)eelarvetest, mis kiidetakse heaks pärast asjaomase kuu (N kuu) 16. kuupäeva, kasutatavaks alles N+2 kuul, kuid nendega seotud maksete assigneeringuid saab kohe kasutada. Selleks et kättesaadavad sularahavarud oleksid alati piisavad mis tahes asjaomase kuu jooksul tehtavate maksete katmiseks, on sisse seatud regulaarsed sularaha prognoosimise menetlused ning vajaduse korral saab omavahendite või täiendavate vahendite tasumist nõuda liikmesriikidelt teatava piirini ka ettemaksena, kui täidetud on teatavad tingimused. Kulude hooajalisuse ja üldiste eelarveliste piirangute tõttu viimastel aastatel on tekkinud vajadus maksete sagedust aasta jooksul tihedamini seirata. Lisaks eelnevale tagavad komisjoni igapäevastes sularahahalduse tehingutes kasutatavad automatiseeritud sularahahalduse töövahendid, et igal komisjoni pangakontol oleks iga päev piisavalt likviidseid vahendeid.

Tagatisfond

Tagatisfond

Fondi juhtimisel juhindutakse põhimõttest, et varadel peab olema asjaomaste kohustuste täitmiseks piisav likviidsuse ja vahendite kättesaadavuse tase. Fond peab hoidma vähemalt 100 miljonit eurot alla 12 kuise tähtajaga portfellis, mis investeeritakse rahainstrumentidesse. 31. detsembri 2014. aasta seisuga moodustasid need investeeringud (sh raha) 148 miljonit eurot. Lisaks sellele moodustavad vähemalt 20 % fondi nimiväärtusest rahainstrumendid, kuni üheaastase järelejäänud tähtajaga fikseeritud intressimääraga võlakirjad ja ujuva intressimääraga võlakirjad. 31. detsembri 2014. aasta seisuga oli nende instrumentide osakaal 49 %.

8.   SEOTUD OSAPOOLI KÄSITLEVAD ANDMED

8.1.   SEOTUD OSAPOOLED

SEOTUD OSAPOOLED

ELi seotud osapooled on ELi konsolideeritud üksused ja nende üksuste juhtivtöötajad. Kõnealuste üksuste vahelised tehingud on osa ELi tavapärasest toimimisest ning seetõttu ei ole ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt nende tehingute puhul vaja kohaldada spetsiaalseid avalikustamisnõudeid.

8.2.   JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

Kõrgematel juhtivatel ametikohtadel töötavaid ELi ametnikke käsitleva teabe esitamise eesmärgil on seotud osapooled jaotatud käesolevas aruandes viide kategooriasse:

1. kategooria: Euroopa Ülemkogu eesistuja, komisjoni president ja Euroopa Kohtu president;

1. kategooria:

2. kategooria: komisjoni asepresident ja ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning komisjoni teised asepresidendid;

2. kategooria:

3. kategooria: nõukogu peasekretär, komisjoni liikmed, Euroopa Kohtu kohtunikud ja kohtujuristid, Euroopa Liidu Üldkohtu president ja liikmed, Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu president ja liikmed, ombudsman ja andmekaitseinspektor;

3. kategooria:

4. kategooria: Euroopa Kontrollikoja president ja liikmed;

4. kategooria:

5. kategooria: institutsioonide ja ametite kõrgeima astme avalikud teenistujad.

5. kategooria:

Allpool on esitatud kokkuvõte nende rahalistest õigustest. Täiendavat teavet saab ka Europa veebisaidil avaldatud personalieeskirjadest, mis on ametlik ELi ametnike õigusi ja kohustusi kirjeldav dokument. Juhtivtöötajad ei ole saanud ELilt ühtegi soodustingimustel laenu.

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

JUHTIVTÖÖTAJATE PEAMISED RAHALISED ÕIGUSED

| (eurodes) |
| --- |
| Rahaline õigus (töötaja kohta) | 1. kategooria | 2. kategooria | 3. kategooria | 4. kategooria | 5. kategooria |
| Põhipalk (kuupalk) | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | 11  775 |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | -  18  518 |
| | | | | | |
| Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Peretoetused: | | | | | |
| Majapidamistoetus (% palgast) | 2 % +
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % + 
  171,88 | 2 % +
  171,88 | 2 % +
  171,88 |
| Ülalpeetava lapse toetus | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 | 375,59 |
| Eelkooliealise lapse toetus | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 | 91,75 |
| Õppetoetus või | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 | 254,83 |
| töökohavälise koolituse toetus | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 | 509,66 |
| Kohtu eesistuja toetus | — | — | 554,17 – 607,71 | — | — |
| | | | | | |
| Esindustasud | 1  418,07 | 0 – 911,38 | 554,17 – 607,71 | — | — |
| | | | | | |
| Iga-aastased sõidukulud | — | — | — | — | — |
| | | | | | |
| Ülekanded liikmesriikidesse: | | | | | |
| Õppetoetus (15) | Jah | Jah | Jah | Jah | Jah |
| % palgast (15) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| % palgast ilma paranduskoefitsiendita | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % | kuni 25 % |
| Esinduskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | — | — |
| | | | | | |
| Ametisse asumine: | | | | | |
| Sisseseadmiskulud | 50  703,52 | 45  927,10 | 36  741,68 | 39  681,02 | Hüvitatud |
| | | -  47  764,18 | -  41  334,40 | -  42  252,94 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Ametist lahkumine: | | | | | |
| Ümberasumiskulud | 25  352 | 22  964 | 18  371 | 19  840 | Hüvitatud |
| | | -  23  882 | -  20  667 | -  21  126 | |
| Perekonna sõidukulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Kolimiskulud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud | Hüvitatud |
| Üleminekutoetus (% palgast) (16) | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | 40 % – 65 % | — |
| Ravikindlustus | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud | Kaetud |
| Pension (% palgast, maksueelne) | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % | kuni 70 % |
| | | | | | |
| Mahaarvamised: | | | | | |
| Tulumaks palgalt | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % | 8 % – 45 % |
| Ravikindlustus (% palgast) | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % | 1,7 % |
| Palkadele rakendatav erimaks | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6–7 % |
| Pensioni mahaarvamine | — | — | — | — | 10,9—10,1 % (17) |
| Inimeste arv eelarveaasta lõpu seisuga | 3 | 8 | 93 | 28 | 112 |

(eurodes)

Rahaline õigus (töötaja kohta)

1. kategooria

2. kategooria

3. kategooria

4. kategooria

5. kategooria

Põhipalk (kuupalk)

Põhipalk (kuupalk)

25  352

25  352

22  964

22  964

18  371

18  371

19  840

19  840

11  775

11  775

-  23  882

-  23  882

-  20  667

-  20  667

-  21  126

-  21  126

-  18  518

-  18  518

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

Eluasemetoetus/kodumaalt eemalviibimise toetus

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Peretoetused:

Peretoetused:

Majapidamistoetus (% palgast)

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

2 % +

171,88

Ülalpeetava lapse toetus

375,59

375,59

375,59

375,59

375,59

Eelkooliealise lapse toetus

91,75

91,75

91,75

91,75

91,75

Õppetoetus või

254,83

254,83

254,83

254,83

254,83

töökohavälise koolituse toetus

509,66

509,66

509,66

509,66

509,66

Kohtu eesistuja toetus

Kohtu eesistuja toetus

—

—

—

—

554,17 – 607,71

554,17 – 607,71

—

—

—

—

Esindustasud

Esindustasud

1  418,07

1  418,07

0 – 911,38

0 – 911,38

554,17 – 607,71

554,17 – 607,71

—

—

—

—

Iga-aastased sõidukulud

Iga-aastased sõidukulud

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Ülekanded liikmesriikidesse:

Ülekanded liikmesriikidesse:

Õppetoetus (15)

15

Jah

Jah

Jah

Jah

Jah

% palgast (15)

15

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

% palgast ilma paranduskoefitsiendita

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

kuni 25 %

Esinduskulud

Esinduskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

—

—

—

—

Ametisse asumine:

Ametisse asumine:

Sisseseadmiskulud

50  703,52

45  927,10

36  741,68

39  681,02

Hüvitatud

-  47  764,18

-  41  334,40

-  42  252,94

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Ametist lahkumine:

Ametist lahkumine:

Ümberasumiskulud

25  352

22  964

18  371

19  840

Hüvitatud

-  23  882

-  20  667

-  21  126

Perekonna sõidukulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Kolimiskulud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Hüvitatud

Üleminekutoetus (% palgast) (16)

16

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

40 % – 65 %

—

Ravikindlustus

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Kaetud

Pension (% palgast, maksueelne)

Pension (% palgast, maksueelne)

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

kuni 70 %

Mahaarvamised:

Mahaarvamised:

Tulumaks palgalt

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

8 % – 45 %

Ravikindlustus (% palgast)

Ravikindlustus (% palgast)

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

1,7 %

Palkadele rakendatav erimaks

7 %

7 %

7 %

7 %

6–7 %

Pensioni mahaarvamine

—

—

—

—

10,9—10,1 % (17)

17

Inimeste arv eelarveaasta lõpu seisuga

Inimeste arv eelarveaasta lõpu seisuga

3

3

8

8

93

93

28

28

112

112

9.   BILANSIPÄEVAJÄRGSED SÜNDMUSED

Käesoleva raamatupidamise aastaaruande allakirjutamise kuupäeva seisuga ei olnud komisjoni peaarvepidaja teadlik ega olnud talle teada antud ühestki olulisest sündmusest, mille avaldamine oleks käesoleva jao all nõutav. Raamatupidamisaruanne ja selle lisad on koostatud kõige hiljutisema kättesaadava teabe alusel ja see kajastub esitatud teabes.

10.   KONSOLIDEERIMISE ULATUS

A.   KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

KONTROLLITAVAD ÜKSUSED (52)

1.   Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Institutsioonid ja nõuandeorganid (11)

Euroopa Parlament

Euroopa Ülemkogu

Euroopa Komisjon

Regioonide Komitee

Euroopa Liidu Kohus

Euroopa välisteenistus

Euroopa Andmekaitseinspektor

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

Euroopa Ombudsman

Euroopa Kontrollikoda

Euroopa Liidu Nõukogu

2.   ELi ametid (39)

ELi ametid (39)

2.1.   Rakendusametid (6)

Rakendusametid (6)

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutus

Tarbija-, Tervise-, Põllumajandus- ja Toiduküsimuste Rakendusamet

Teadusuuringute Rakendusamet

Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Toetamise Täitevamet

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

2.2.   Detsentraliseeritud asutused (33)

Detsentraliseeritud asutused (33)

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

Euroopa Ravimiamet

Euroopa GNSSi Agentuur (GSA)

Euroopa Kemikaaliamet

Ühisettevõte Fusion for Energy (ITERi ja Tuumasünteesienergeetika Arendamise Euroopa Ühisettevõte)

Eurojust

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

Euroopa Keskkonnaamet

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

Euroopa Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet

Euroopa Pangandusjärelevalve

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

Elektroonilise side Euroopa reguleerivate asutuste ühendatud ameti büroo

Euroopa Liidu Liikmesriikide Välispiiril Tehtava Operatiivkoostöö Juhtimise Euroopa Agentuur

EU-LISA (Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet)

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Raudteeagentuur

Ühenduse Sordiamet

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

Euroopa Politseikolledž (CEPOL)

Euroopa Politseiamet (EUROPOL)

Euroopa Lennundusohutusamet

Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

Euroopa Koolitusfond

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

ELi Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused)

3.   Muud kontrollitavad üksused (2)

Muud kontrollitavad üksused (2)

(Likvideeritav) Euroopa Söe- ja Teraseühendus

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

B.   ÜHISETTEVÕTTED (7)

ÜHISETTEVÕTTED (7)

ITERi Rahvusvaheline Termotuumaenergeetika Organisatsioon

Ühisettevõte SESAR

Kütuseelementide ja vesiniku valdkonna 2. ühisettevõte

Ühisettevõte Clean Sky 2

Likvideeritav ühisettevõte Galileo

Innovatiivsete ravimite algatuse 2. ühisettevõte

Ühisettevõte ECSEL (18)

18

C.   SIDUSETTEVÕTTED (1)

SIDUSETTEVÕTTED (1)

Euroopa Investeerimisfond

EELARVE TÄITMISE KOONDARUANNE JA SELLE LISAD (19)

19

SISUKORD

SISUKORD

| ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 101 |
| --- | --- |

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

| EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS | 102 |
| --- | --- |

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

| EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE | 103 |
| --- | --- |

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

| EELARVE TÄITMISE KOONDARUANDE LISAD | 106 |
| --- | --- |

EELARVE TÄITMISE KOONDARUANDE LISAD

| 1. | ELi EELARVETSÜKKEL | 106 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020 | 106 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | POLIITIKAVALDKONNAD | 107 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | AASTAEELARVE | 107 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 2. | ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUSE LISAD | 108 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE | 108 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ELi 2014. AASTA EELARVE TÄITMINE | 109 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUSE LISA | 110 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE | 111 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA | 111 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | TULUDE LAEKUMINE | 114 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 5. | ELi EELARVEST KANTUD KULUD | 117 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 117 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 118 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 119 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 5.4. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 120 |
| --- | --- | --- |

5.4.

| 5.5. | MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 121 |
| --- | --- | --- |

5.5.

| 5.6. | POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEEIRNGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED | 122 |
| --- | --- | --- |

5.6.

| 5.7. | POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 126 |
| --- | --- | --- |

5.7.

| 5.8. | POLIITIKAVALDKOND: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 130 |
| --- | --- | --- |

5.8.

| 5.9. | POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED | 132 |
| --- | --- | --- |

5.9.

| 5.10. | POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES | 134 |
| --- | --- | --- |

5.10.

| 5.11. | 2014. AASTAL KANTUD KULUD | 137 |
| --- | --- | --- |

5.11.

| 6. | INSTITUTSIOONIDE JA AMETITE EELARVETE TÄITMINE | 138 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | INSTITUTSIOONID: KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA | 138 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | INSTITUTSIOONID: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE | 139 |
| --- | --- | --- |

6.2.

| 6.3. | AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOSID, NÕUDED JA LAEKUNUD SUMMAD | 141 |
| --- | --- | --- |

6.3.

| 6.4. | KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES | 142 |
| --- | --- | --- |

6.4.

| 6.5. | EELARVE TÄITMISE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID) | 144 |
| --- | --- | --- |

6.5.

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2014 | 2013 |
| Eelarveaasta tulud | 4.1 | 1 43  940 | 1 49  504 |
| Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | 5.3 | (1 41  193) | (1 47  567) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | | (1  787) | (1  329) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine | | 25 | 34 |
| Sihtotstarbelise tulu kasv | | 336 | 403 |
| Aasta vahetuskursi erinevused | | 110 | (42) |
| Eelarve täitmise tulemus
   (20) | 2.2 | 1  432 | 1  002 |

(miljonites eurodes)

Lisa

2014

2013

Eelarveaasta tulud

4.1

1 43  940

1 49  504

Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

5.3

(1 41  193)

(1 47  567)

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(1  787)

(1  329)

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata maksete assigneeringute tühistamine

25

34

Sihtotstarbelise tulu kasv

336

403

Aasta vahetuskursi erinevused

110

(42)

Eelarve täitmise tulemus
   (20)

Eelarve täitmise tulemus

20

2.2

2.2

1  432

1  432

1  002

1  002

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUS

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2013 |
| EELARVEAASTA TULEM | (11  280) | (4  365) |
| Tulud | | |
| Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded | (6  573) | (2  071) |
| Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded | 4  809 | 3  357 |
| Viitlaekumised (neto) | (4  877) | (134) |
| Kulud | | |
| Kumuleerunud kulud (neto) | 9  223 | 3  216 |
| Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud | (821) | (1  123) |
| Eelmaksete netomõju | 457 | (902) |
| Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud | (1  979) | (1  528) |
| Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed | 1  858 | 1  538 |
| Eraldiste muutused | 12  164 | 4  136 |
| Muud | (1  719) | (1  027) |
| Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem | 170 | (93) |
| EELARVE TÄITMISE TULEMUS | 1  432 | 1  002 |

(miljonites eurodes)

2014

2013

EELARVEAASTA TULEM

EELARVEAASTA TULEM

(11  280)

(11  280)

(4  365)

(4  365)

Tulud

Tulud

Aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded

(6  573)

(2  071)

Eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded

4  809

3  357

Viitlaekumised (neto)

(4  877)

(134)

Kulud

Kulud

Kumuleerunud kulud (neto)

9  223

3  216

Aruandeaastal makstud eelneva eelarveaasta kulud

(821)

(1  123)

Eelmaksete netomõju

457

(902)

Järgnevasse eelarveaastasse üle kantud maksete assigneeringud

(1  979)

(1  528)

Eelnevast eelarveaastast üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt tehtud maksed

1  858

1  538

Eraldiste muutused

12  164

4  136

Muud

(1  719)

(1  027)

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

Ametite ja ESTÜ eelarveaasta tulem

170

170

(93)

(93)

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

EELARVE TÄITMISE TULEMUS

1  432

1  432

1  002

1  002

Täiendavaid selgitusi eelarve tulemi ja eelarve täitmise tulemuse võrdluse kohta vt lisa 3.

3

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

EELARVE- JA TEGELIKE SUMMADE VÕRDLUSE ARUANNE

EELARVE TULUD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved | Lõplik vastuvõetud eelarve | Tulud |
| 1. | Omavahendid | 1 33  960 | (5  572) | 1 28  388 | 1 28  867 |
| | sellest tollimaksudel põhinevad | 16  186 | (12) | 16  174 | 16  499 |
| | sellest käibemaksul põhinevad | 17  882 | (192) | 17  690 | 17  746 |
| | sellest kogurahvatulul põhinevad | 99  767 | (5  154) | 94  614 | 94  863 |
| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | — | 5  101 | 5  101 | 5  100 |
| 4. | Liidu institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud | 1  275 | — | 1  275 | 1  251 |
| 5. | Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud | 54 | — | 54 | 578 |
| 6. | Liidu lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed | 60 | — | 60 | 3  225 |
| 7. | Viivised ja trahvid | 123 | 3  850 | 3  973 | 4  607 |
| 8. | Laenutehingud | 2 | 151 | 153 | 297 |
| 9. | Mitmesugused tulud | 30 | — | 30 | 15 |
| Kokku | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1 43  940 |

(miljonites eurodes)

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved

Lõplik vastuvõetud eelarve

Tulud

1.

Omavahendid

1 33  960

(5  572)

1 28  388

1 28  867

sellest tollimaksudel põhinevad

sellest tollimaksudel põhinevad

16  186

16  186

(12)

(12)

16  174

16  174

16  499

16  499

sellest käibemaksul põhinevad

sellest käibemaksul põhinevad

17  882

17  882

(192)

(192)

17  690

17  690

17  746

17  746

sellest kogurahvatulul põhinevad

sellest kogurahvatulul põhinevad

99  767

99  767

(5  154)

(5  154)

94  614

94  614

94  863

94  863

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

—

5  101

5  101

5  100

4.

Liidu institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud

1  275

—

1  275

1  251

5.

Institutsioonide haldustegevusest laekuvad tulud

54

—

54

578

6.

Liidu lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

60

—

60

3  225

7.

Viivised ja trahvid

123

3  850

3  973

4  607

8.

Laenutehingud

2

151

153

297

9.

Mitmesugused tulud

30

—

30

15

Kokku

Kokku

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1 43  940

1 43  940

Tulude laekumise üksikasju 2014. aasta kohta vt lisa 4.

4

EELARVEKULUD: KOHUSTUSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Täiendavad Assigneeringud (21) | Kasutatavad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv | 63  986 | — | 63  986 | 3  625 | 67  611 | 45  972 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 16  484 | — | 16  484 | 2  645 | 19  129 | 18  018 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 47  502 | — | 47  502 | 980 | 48  482 | 27  954 |
| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 59  267 | (76) | 59  191 | 2  105 | 61  296 | 48  263 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed | 43  778 | — | 43  778 | 1  724 | 45  502 | 44  293 |
| 3. | Julgeolek ja kodakondsus | 2  172 | — | 2  172 | 84 | 2  256 | 1  507 |
| 4. | Globaalne Euroopa | 8  325 | 98 | 8  423 | 577 | 9  000 | 8  489 |
| 5. | Haldus | 8  405 | (1) | 8  405 | 766 | 9  171 | 8  884 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 3  532 | (0) | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| 6. | Kompensatsioonid | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Erivahendid | 456 | 29 | 485 | 92 | 577 | 64 |
| Kokku | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(miljonites eurodes)

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Täiendavad Assigneeringud (21)

21

Kasutatavad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

63  986

—

63  986

3  625

67  611

45  972

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

16  484

16  484

—

16  484

16  484

2  645

2  645

19  129

19  129

18  018

18  018

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

47  502

47  502

—

47  502

47  502

980

980

48  482

48  482

27  954

27  954

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59  267

(76)

59  191

2  105

61  296

48  263

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

43  778

43  778

—

43  778

43  778

1  724

1  724

45  502

45  502

44  293

44  293

3.

Julgeolek ja kodakondsus

2  172

—

2  172

84

2  256

1  507

4.

Globaalne Euroopa

8  325

98

8  423

577

9  000

8  489

5.

Haldus

8  405

(1)

8  405

766

9  171

8  884

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

400

400

3  931

3  931

3  789

3  789

6.

Kompensatsioonid

29

—

29

—

29

29

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

9.

Erivahendid

456

29

485

92

577

64

Kokku

Kokku

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

EELARVEKULUD: MAKSED MITMEAASTASE FINANTSRAAMISTIKU RUBRIIKIDE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Täiendavad Assigneeringud (22) | Kasutatavad assigneeringud kokku | Tehtud maksed |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 3  836 | 69  699 | 67  683 |
| | 1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 11  441 | 415 | 11  857 | 3  451 | 15  308 | 13  331 |
| | 1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 385 | 54  392 | 54  352 |
| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 56  459 | (500) | 55  959 | 2  003 | 57  962 | 56  584 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed | 43  777 | (1) | 43  776 | 1  738 | 45  514 | 44  287 |
| 3. | Julgeolek ja kodakondsus | 1  677 | (17) | 1  660 | 88 | 1  747 | 1  711 |
| 4. | Globaalne Euroopa | 6  191 | 734 | 6  925 | 556 | 7  481 | 7  206 |
| 5. | Haldus | 8  406 | 0 | 8  406 | 1  634 | 10  040 | 8  819 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| 6. | Kompensatsioonid | 29 | — | 29 | — | 29 | 29 |
| 8. | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Erivahendid | 350 | (157) | 193 | 344 | 536 | 465 |
| Kokku | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |
| |

(miljonites eurodes)

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Täiendavad Assigneeringud (22)

22

Kasutatavad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

62  393

3  470

65  863

3  836

69  699

67  683

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

3  451

3  451

15  308

15  308

13  331

13  331

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

385

385

54  392

54  392

54  352

54  352

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

56  459

(500)

55  959

2  003

57  962

56  584

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

1  738

1  738

45  514

45  514

44  287

44  287

3.

Julgeolek ja kodakondsus

1  677

(17)

1  660

88

1  747

1  711

4.

Globaalne Euroopa

6  191

734

6  925

556

7  481

7  206

5.

Haldus

8  406

0

8  406

1  634

10  040

8  819

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

3  532

3  532

(0)

(0)

3  531

3  531

944

944

4  475

4  475

3  729

3  729

6.

Kompensatsioonid

29

—

29

—

29

29

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

9.

Erivahendid

350

(157)

193

344

536

465

Kokku

Kokku

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

Üksikasju 2014. aasta kulude kohta vt lisa 5 ja selgitusi vt lisa 5.11.

5

5.11

EELARVE TÄITMISE KOONDARUANDE LISAD

EELARVE TÄITMISE KOONDARUANDE LISAD

1.   ELi EELARVETSÜKKEL

Eelarve raamatupidamisarvestust peetakse vastavalt finantsmäärusele ja selle kohaldamiseeskirjadele. Üldeelarve on liidu finantspoliitika põhiline vahend, millega nähakse ette ja kinnitatakse liidu iga-aastased tulud ja kulud. Finantsmääruse kohaselt jaguneb see kaheks põhiosaks: mitmeaastaseks finantsraamistikuks, milles kehtestatakse 7 aastaks peamised ülemmäärad, ning iga-aastaseks eelarvemenetluseks.

1.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK 2014–2020

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Kokku |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv |

(miljonites eurodes)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Kokku

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

63  973

66  813

69  304

72  342

75  271

78  752

82  466

5 08  921

| 1.a | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks |
| --- | --- |

1.a

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

16  560

17  666

18  467

19  925

21  239

23  082

25  191

1 42  130

| 1.b | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus |
| --- | --- |

1.b

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

47  413

49  147

50  837

52  417

54  032

55  670

57  275

3 66  791

| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad |
| --- | --- |

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59  303

59  599

59  909

60  191

60  267

60  344

60  421

4 20  034

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

43  779

44  313

44  624

44  859

44  885

44  912

44  937

3 12  309

| 3. | Julgeolek ja kodakondsus |
| --- | --- |

3.

Julgeolek ja kodakondsus

2  179

2  246

2  378

2  514

2  656

2  801

2  951

17  725

| 4. | Globaalne Euroopa |
| --- | --- |

4.

Globaalne Euroopa

8  335

8  749

9  143

9  432

9  825

10  268

10  510

66  262

| 5. | Haldus |
| --- | --- |

5.

Haldus

8  721

9  076

9  483

9  918

10  346

10  786

11  254

69  584

millest: institutsioonide halduskulud

7  056

7  351

7  679

8  007

8  360

8  700

9  071

56  224

| 6. | Kompensatsioonid |
| --- | --- |

6.

Kompensatsioonid

29

—

—

—

—

—

—

29

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

1 42  540

1 42  540

1 46  483

1 46  483

1 50  217

1 50  217

1 54  397

1 54  397

1 58  365

1 58  365

1 62  951

1 62  951

1 67  602

1 67  602

1 0 82  555

1 0 82  555

Maksete assigneeringud kokku

Maksete assigneeringud kokku

1 35  866

1 35  866

1 41  901

1 41  901

1 44  685

1 44  685

1 42  771

1 42  771

1 49  074

1 49  074

1 53  362

1 53  362

1 56  295

1 56  295

1 0 23  954

1 0 23  954

Eespool esitatud tabelis on mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad kajastatud jooksevhindades. 2014 oli esimene mitmeaastase finantsraamistikuga 2014–2020 hõlmatud eelarveaasta. 2014. aasta kulukohustuste assigneeringute üldine ülemmäär on 1 42  540 miljonit eurot, mis moodustab 1,06 % kogurahvatulust. Vastav maksekohustuste assigneeringute ülemmäär on 1 35  866 miljonit eurot, st 1,01 % kogurahvatulust.

Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 jaoks on kokku lepitud uued paindlikkussätted. Üheks uueks sätteks on võimalus võtta kasutusele ettenägemata kulude varu (erandjuhtudel). See võimaldab võtta kasutusele teatava aasta ülemmäära ületavaid assigneeringuid, vähendades vastavalt assigneeringuid teistel aastatel, et mitte suurendada maksete ja kulukohustuste assigneeringute kogusummat ajavahemikus 2014–2020. Ettenägemata kulude varu kasutati 2014. aastal selleks, et eraldada 3  168 miljonit eurot mitmeaastases finantsraamistikus 2014. aastaks sätestatud maksete ülemmäärasid ületavate maksete assigneeringutena.

2014. aastal kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringute ümberplaneerimine 2015. ja 2016. aastasse (vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku artiklile 19) lepiti kokku 2015. aasta aprillis, kui muudeti ka mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ning sellega seotud 2015. aasta paranduseelarvet. Põhiline mõju 2015. aasta puhul väljendub alamrubriigis 1b (11,2 miljardit eurot) ja rubriigis 2 (5 miljardit eurot). 2016. aasta puhul toimus põhiline muudatus rubriigis 2 (4,4 miljardit eurot).

Selgitused mitmeaastase finantsraamistiku erinevate rubriikide kohta on esitatud allpool.

Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv

Rubriik 1 – Arukas ja kaasav majanduskasv

See rubriik on jaotatud kaheks eraldiseisvaks, kuid omavahel seotud osaks.

| — | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid. |
| --- | --- |

—

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks, mis hõlmab teadusuuringute ja innovatsiooni, hariduse ja koolituse, Euroopa ühendamise rahastu, sotsiaalpoliitika, siseturu ja eelnimetatutega seonduvate poliitikavaldkondade kulusid.

| — | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd. |
| --- | --- |

—

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus, mille eesmärk on edendada vähim arenenud liikmesriikide ja piirkondade järelejõudmist, täiendada ELi säästva arengu strateegiat väljaspool vaesemaid piirkondi ja toetada piirkondadevahelist koostööd.

Rubriik 2 – Jätkusuutlik kasv: loodusvarad

Rubriik 2 – Jätkusuutlik kasv: loodusvarad

Rubriik 2 hõlmab ühise põllumajanduspoliitika ja ühise kalanduspoliitika, maaelu arengu ning keskkonnameetmeid, eeskätt meedet „Natura 2000”.

Rubriik 3 – Turvalisus ja kodakondsus

Rubriik 3 – Turvalisus ja kodakondsus

Rubriik 3 (turvalisus ja kodakondsus) peegeldab teatavate uute valdkondade kasvavat tähtsust, kus ELile on antud konkreetseid ülesandeid, nagu õigusküsimused ja siseasjad, piirikaitse, sisserände- ja varjupaigapoliitika, tervise- ja tarbijakaitse, kultuur, noored, teave ja dialoog kodanikega.

Rubriik 4 – Globaalne Euroopa

Rubriik 4 – Globaalne Euroopa

Rubriik 4 hõlmab kogu välistegevust, sealhulgas arengukoostööd, humanitaarabi, ühinemiseelseid rahastamisvahendeid ja naabruspoliitika rahastamisvahendid. EDF jääb jätkuvalt väljapoole ELi eelarvet ning ei ole mitmeaastase finantsraamistiku osa.

Rubriik 5 – Haldus

Rubriik 5 – Haldus

See rubriik hõlmab kõigi institutsioonide halduskulusid, pensione ja Euroopa koole. Kõigi institutsioonide puhul, välja arvatud komisjon, moodustuvad need kulud kogukuludest.

Rubriik 6 – Kompensatsioon

Rubriik 6 – Kompensatsioon

Vastavalt poliitilisele kokkuleppele, mille kohaselt uued liikmesriigid ei peaks kohe liikmesuse algul kuuluma eelarve netorahastajate hulka, nähti selle rubriigi raames ette kompensatsioonid. Kõnealune summa tehti uutele liikmesriikidele ülekannetena kättesaadavaks, et tasakaalustada nende eelarve laekumisi ja osamaksusid.

1.2.   POLIITIKAVALDKONNAD

POLIITIKAVALDKONNAD

Tegevuspõhise juhtimise raames rakendab komisjon oma planeerimis- ja haldusmenetlustes tegevuspõhist eelarvestamist. Tegevuspõhise eelarvestamise puhul on eelarve ehitatud üles selliselt, et poliitikavaldkondadele vastavad eelarve jaotised ja tegevusaladele eelarve peatükid. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on pakkuda selget raamistikku komisjoni poliitika eesmärkide teostamiseks kas seadusandlike, finants- või mis tahes muude avaliku poliitika vahendite abil. Komisjoni töö liigendamine tegevusalade kaupa annab selge pildi sellest, mida komisjon teeb, ja loob samas ühise raamistiku prioriteetide seadmiseks. Vahendite eraldamisel eelarvemenetluse käigus kasutatakse eri tegevusalasid „plokkidena”, millest eelarve üles ehitatakse. Tegevuspõhise eelarvestamise eesmärk on tagada iga tegevusala ja selleks eraldatud vahendite vahel sellise seose loomise kaudu komisjoni vahendite kasutamise tõhusus ja tulemuslikkus.

Poliitikavaldkonna võib määratleda komisjoni töö osaks olevate, otsuste tegemise protsessi puhul asjakohaste tegevusalade homogeense rühmana. Iga poliitikavaldkond vastab üldiselt ühele peadirektoraadile ja hõlmab keskmiselt 6 või 7 eri tegevusala. Poliitikavaldkonnad on peamiselt tegevuspõhised, sest nende raamesse kuuluvate peamiste tegevusalade eesmärk on tuua asjaomases valdkonnas kasu kolmandatest isikutest abisaajatele. Tegevuseelarvet täiendavad iga poliitikavaldkonna jaoks vajalikud halduskulud.

1.3.   AASTAEELARVE

AASTAEELARVE

Igal aastal hindab komisjon kõigi institutsioonide eelarveaasta tulusid ja kulusid, koostab eelarveprojekti ning saadab selle eelarvepädevatele institutsioonidele. Kõnealuse eelarveprojekti alusel koostab nõukogu oma seisukoha, mille üle mõlemad eelarvepädevad institutsioonid seejärel läbirääkimisi peavad. Parlamendi president kuulutab ühise eelarveprojekti lõplikult vastuvõetuks, mis annab eelarvele õigusliku jõu. Kõnealusel aastal võetakse vastu paranduseelarved. Eelarve täitmine on peamiselt komisjoni ülesanne.

Komisjoni eelarve jaguneb haldusassigneeringuteks ja tegevusassigneeringuteks. Muudel institutsioonidel on üksnes haldusassigneeringud. Lisaks eristatakse eelarves kahte liiki assigneeringuid: liigendamata ja liigendatud. Liigendamata assigneeringuid kasutatakse aastasuse põhimõttele vastava aastast laadi tegevuse rahastamiseks. Liigendatud assigneeringuid kasutatakse selleks, et viia aastasuse põhimõte vastavusse vajadusega hallata mitmeaastast tegevust. Liigendatud assigneeringud jagunevad kulukohususte assigneeringuteks ja maksete assigneeringuteks.

| — | Kulukohustuste assigneeringud: kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud. |
| --- | --- |

—

Kulukohustuste assigneeringud: kulukohustuste assigneeringud hõlmavad aruandeaastasse kirjendatud juriidiliste kohustuste kogukulu mitme eelarveaasta vahel jagunevate meetmete puhul. Samas võib üle ühe eelarveaasta pikkuste meetmete eelarvelised kulukohustused jaotada mitme eelarveaasta vahel aastasteks osamakseteks, kui see on alusaktiga lubatud.

Kulukohustuste assigneeringud

| — | Maksete assigneeringud: hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest. |
| --- | --- |

—

Maksete assigneeringud: hõlmavad kulusid, mis tulenevad aruandeaastal ja/või eelnevatel eelarveaastatel võetud kulukohustustest.

Maksete assigneeringud

Assigneeringute allikad

Assigneeringute allikad

Assigneeringute põhiallikas on Euroopa Liidu aruandeaasta vastuvõetud eelarve. Samas on ka muud liiki assigneeringuid, mis tulenevad finantsmääruse sätetest. Need pärinevad eelnevatest eelarveaastatest või eelarvevälistest allikatest:

| — | vastuvõetud esialgse eelarve ja paranduseelarvete eelarveassigneeringud, |
| --- | --- |

—

vastuvõetud esialgse eelarve ja paranduseelarvete eelarveassigneeringud,

eelarveassigneeringud,

| — | eelnevast eelarveaastast ülekantud assigneeringud, |
| --- | --- |

—

eelnevast eelarveaastast ülekantud assigneeringud,

ülekantud assigneeringud,

| — | sihtotstarbeline tulu, mis koosneb tagasimaksetest, EFTA assigneeringutest, kolmandatelt isikutelt/teistest riikidest saadud tulust, kolmandate isikute heaks tehtud tööst ning maksete tagasimaksete arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringutest. |
| --- | --- |

—

sihtotstarbeline tulu, mis koosneb tagasimaksetest, EFTA assigneeringutest, kolmandatelt isikutelt/teistest riikidest saadud tulust, kolmandate isikute heaks tehtud tööst ning maksete tagasimaksete arvel taaskasutatavaks muudetud assigneeringutest.

sihtotstarbeline tulu

Kasutada oleva kogueelarve ülesehitus

Kasutada oleva kogueelarve ülesehitus

| — | Esialgne vastuvõetud eelarve = aastal N–1 parlamendis vastu võetud assigneeringud; |
| --- | --- |

—

Esialgne vastuvõetud eelarve = aastal N–1 parlamendis vastu võetud assigneeringud;

| — | vastuvõetud paranduseelarved; |
| --- | --- |

—

vastuvõetud paranduseelarved;

| — | lisaassigneeringud = sihtotstarbeline tulu + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabanenud vahendite arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud. |
| --- | --- |

—

lisaassigneeringud = sihtotstarbeline tulu + eelnevast eelarveaastast üle kantud või vabanenud vahendite arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringud.

2.   ELi EELARVE TÄITMISE TULEMUSE LISAD

2.1.   EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

EELARVE TÄITMISE TULEMUSE ARVUTAMINE

ELi eelarve täitmise tulemus tagastatakse liikmesriikidele nende järgneval aastal tasumisele kuuluvate summade vähendamise kaudu.

Raamatupidamisarvestusse kantud omavahendite summad on summad, mille liikmesriikide valitsused on eelarveaasta jooksul kandnud komisjoni nimele avatud kontodele. Ülejäägi korral kuulub tulude hulka ka eelneva eelarveaasta tulem. Muud raamatupidamisarvestusse kantud tulud kujutavad endast eelarveaasta jooksul tegelikult laekunud summasid.

Eelarve täitmise tulemuse arvutamisel hõlmavad kulud eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud makseid, millele on liidetud kõik kõnealusest eelarveaastast järgmisse eelarveaastasse ülekantavad assigneeringud. Eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete all mõistetakse makseid, mille peaarvepidaja on teinud eelarveaasta 31. detsembrini. Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) puhul peetakse silmas makseid, mille liikmesriigid on teinud 16. oktoobrist aastal N-1 kuni 15. oktoobrini aastal N, tingimusel et peaarvepidajat teavitati kulukohustusest ja selle heakskiitmisest 31. jaanuariks aastal N+1. EAGFi kulude suhtes võidakse liikmesriikides tehtavate kontrollide järel vastu võtta vastavusotsus.

Eelarve täitmise tulemus hõlmab kahte osa: ELi eelarve täitmise tulemust ja EMPsse kuuluvate EFTA riikide osalusega seotud eelarve täitmise tulemust. Omavahendeid käsitleva määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 15 kohaselt moodustub eelarve täitmise tulemus järgneva vahest:

| — | kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ning |
| --- | --- |

—

kõnealusel eelarveaastal saadud kogutulu ning

| — | praeguse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma. |
| --- | --- |

—

praeguse eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksete kogusumma, millele on liidetud kõnealusest eelarveaastast järgnevasse eelarveaastasse ülekantavate assigneeringute kogusumma.

Saadud tulemusele liidetakse või sellest lahutatakse järgmine:

| — | varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid, |
| --- | --- |

—

varasematest eelarveaastatest üle kantud maksete assigneeringute tühistamise netosaldo ja igasugused maksed, mis euro vahetuskursi kõikumise tõttu ületavad eelnevast eelarveaastast üle kantud liigendamata assigneeringuid,

| — | sihtotstarbelise tulu kasv ning |
| --- | --- |

—

sihtotstarbelise tulu kasv ning

| — | eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või kahjum. |
| --- | --- |

—

eelarveaasta jooksul kirjendatud vahetuskursi muutustest saadud netokasum või kahjum.

Eelnevast eelarveaastast üle kantud kolmandate isikute osamaksude ja nendele osutatud töödega seonduvad assigneeringud, mida põhimõtteliselt kunagi ei tühistata, on kajastatud eelarveaasta lisaassigneeringute all. See selgitab, miks eelnevast eelarveaastast üle kantud summad 2014. aasta eelarve täitmise aruandes erinevad järgnevasse eelarveaastasse üle kantud summadest 2013. aasta eelarve täitmise aruandes. Ettemaksete tagasimaksmise järel taaskasutatavaks muudetud assigneeringuid ei võeta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel arvesse.

Ülekantud maksete assigneeringud hõlmavad: automaatseid ülekandmisi ja ülekandmisi otsuse alusel. Tühistatud kasutamata maksete assigneeringute all, mis kanti üle eelnevast eelarveaastast, on näidatud need tühistatud assigneeringud, mis kanti üle automaatselt või otsuse alusel.

2.2.   ELi 2014. AASTA EELARVE TÄITMINE

ELi 2014. AASTA EELARVE TÄITMINE

1,4 miljardi euro suurune eelarveülejääk

1,4 miljardi euro suurune eelarveülejääk

| — | Ülejääk tuleneb peamiselt tulude poolelt (1,2 miljardit eurot), tollimaksude ületäitumisest (0,5 miljardit eurot) ning eelarvevälistest täiendavatest trahvidest (0,6 miljardit eurot). |
| --- | --- |

—

Ülejääk tuleneb peamiselt tulude poolelt (1,2 miljardit eurot), tollimaksude ületäitumisest (0,5 miljardit eurot) ning eelarvevälistest täiendavatest trahvidest (0,6 miljardit eurot).

| — | Piiratud ülejääk kulude poolel (142 miljonit eurot) tuleneb peamiselt teistest institutsioonidest, kuna komisjoni eelarve täitmise määr on praktiliselt 100 %. |
| --- | --- |

—

Piiratud ülejääk kulude poolel (142 miljonit eurot) tuleneb peamiselt teistest institutsioonidest, kuna komisjoni eelarve täitmise määr on praktiliselt 100 %.

| — | Ülejäänud 110 miljoni euro suurune ülejääk tuleneb vahetuskursierinevustest saadud kasumist. |
| --- | --- |

—

Ülejäänud 110 miljoni euro suurune ülejääk tuleneb vahetuskursierinevustest saadud kasumist.

Tulud

Tulud

| — | 143,9 miljardi euroni ulatuvad tulud ületasid 4,9 miljardi euroga lõplikku vastuvõetud eelarvet, seda peamiselt rubriikide 5 ja 6 sihtotstarbelistest tuludest tulenevalt, vt tabel 4.1 allpool. |
| --- | --- |

—

143,9 miljardi euroni ulatuvad tulud ületasid 4,9 miljardi euroga lõplikku vastuvõetud eelarvet, seda peamiselt rubriikide 5 ja 6 sihtotstarbelistest tuludest tulenevalt, vt tabel 4.1 allpool.

4.1

| — | Trahvidest saadud tulu 4,2 miljardit eurot kasutati suurenenud maksete assigneeringute vajaduste katmiseks. |
| --- | --- |

—

Trahvidest saadud tulu 4,2 miljardit eurot kasutati suurenenud maksete assigneeringute vajaduste katmiseks.

| — | 2014. aastal toimus erakordselt ulatuslik kogurahvatulu omavahendite korrigeerimine (9,5 miljardit eurot), mis ulatus tagasi 2002. aastasse. Sellel oli aga tühine mõju 2014. aasta eelarvetuludele, kuna summasid kohandati liikmesriikide vahel (mõnele makstakse tagasi, teised peavad juurde maksma), ning veelgi enam, suurema osa summade rakendamine lükati edasi 2015. aastasse. |
| --- | --- |

—

2014. aastal toimus erakordselt ulatuslik kogurahvatulu omavahendite korrigeerimine (9,5 miljardit eurot), mis ulatus tagasi 2002. aastasse. Sellel oli aga tühine mõju 2014. aasta eelarvetuludele, kuna summasid kohandati liikmesriikide vahel (mõnele makstakse tagasi, teised peavad juurde maksma), ning veelgi enam, suurema osa summade rakendamine lükati edasi 2015. aastasse.

Kulud

Kulud

| — | Esialgsete maksete assigneeringute osakaal (135,5 miljardit eurot) oli erakordselt madal (–6 %), mis on madalam, kui 2013. aasta lõplikus vastuvõetud eelarves. Paranduseelarvetega tõusis lõplikult vastuvõetud assigneeringute maht 139 miljoni euroni – vt tabel 5.1. |
| --- | --- |

—

Esialgsete maksete assigneeringute osakaal (135,5 miljardit eurot) oli erakordselt madal (–6 %), mis on madalam, kui 2013. aasta lõplikus vastuvõetud eelarves. Paranduseelarvetega tõusis lõplikult vastuvõetud assigneeringute maht 139 miljoni euroni – vt tabel 5.1.

5.1

| — | Maksed kokku ulatusid 142,5 miljardi euroni (2013. aastal 148,5 miljardi eurot) – vt tabel 5.3. |
| --- | --- |

—

Maksed kokku ulatusid 142,5 miljardi euroni (2013. aastal 148,5 miljardi eurot) – vt tabel 5.3.

5.3

| — | Maksete assigneeringute alatäitmine 32 miljoni euro ulatuses (pärast ülekandmisi) on siiani üks madalamaid näitajaid, kinnitades nii maksete assigneeringute suhtes kehtestatud rangeid piiranguid. |
| --- | --- |

—

Maksete assigneeringute alatäitmine 32 miljoni euro ulatuses (pärast ülekandmisi) on siiani üks madalamaid näitajaid, kinnitades nii maksete assigneeringute suhtes kehtestatud rangeid piiranguid.

Kulukohustused ja täitmata kulukohustused

Kulukohustused ja täitmata kulukohustused

| — | Kasutada olevaid kulukohustuste assigneeringuid (149,9 miljardit eurot) rakendati ainult 76 % ulatuses ning suur osa assigneeringutest kanti üle või planeeriti ümber 2015. aastasse – vt tabel 5.2. |
| --- | --- |

—

Kasutada olevaid kulukohustuste assigneeringuid (149,9 miljardit eurot) rakendati ainult 76 % ulatuses ning suur osa assigneeringutest kanti üle või planeeriti ümber 2015. aastasse – vt tabel 5.2.

5.2

| — | Täitmata kulukohustuste maht vähenes 2013. aasta lõpul märkimisväärselt 222,4 miljardilt eurolt 189,6 miljardile eurole 2014. aasta lõpul – vt tabel 5.9. See peegeldab kulukohustuste madalat kasutamise määra uue programmiperioodi alguses – kui kõik uute programmide assigneeringud oleks 2014. aastal välja makstud, oleks täitmata kulukohustuste tase jäänud 2013. aastaga sarnasele tasemele. |
| --- | --- |

—

Täitmata kulukohustuste maht vähenes 2013. aasta lõpul märkimisväärselt 222,4 miljardilt eurolt 189,6 miljardile eurole 2014. aasta lõpul – vt tabel 5.9. See peegeldab kulukohustuste madalat kasutamise määra uue programmiperioodi alguses – kui kõik uute programmide assigneeringud oleks 2014. aastal välja makstud, oleks täitmata kulukohustuste tase jäänud 2013. aastaga sarnasele tasemele.

5.9

Eelarve korrigeerimiste üksikasjalikum analüüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2014. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande A osas („Eelarve tasandi ülevaade”) ja B osas, kus käsitletakse eraldi iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki.

3.   EELARVEAASTA TULEMI JA EELARVE TÄITMISE TULEMUSE VÕRDLUSE LISA

Vastavalt finantsmäärusele arvutatakse eelarveaasta tulem tekkepõhise arvestuse põhimõtte alusel, eelarve täitmise tulemus põhineb aga modifitseeritud kassapõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjadel. Kuna nii eelarveaasta tulem kui ka eelarve täitmise tulemus on saadud samade raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute tulemusel, on nende õigsuse kontrollimiseks otstarbekas neid omavahel võrrelda.

Võrreldavad tuluartiklid

Võrreldavad tuluartiklid

Eelarveaasta tegelikud eelarve tulud vastavad summadele, mis on sisse nõutud seoses eelarveaasta jooksul ja eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud nõuetega. Seega tuleb aruandeaasta jooksul kindlaks määratud, kuid veel sisse nõudmata nõuded võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemist maha arvata, sest need ei kuulu eelarve tulude hulka. Samal ajal tuleb võrdlemise eesmärgil eelarveaasta tulemile liita eelnevatel eelarveaastatel kindlaks määratud ja aruandeaastal sisse nõutud nõuded.

Viitlaekumiste netosumma koosneb peamiselt põllumajandusega seotud viitlaekumistest, omavahenditest, intressidest ja dividendidest. Arvesse võetakse ainult viitlaekumiste netomõju, st aruandeaasta viitlaekumisi, millest on maha arvatud eelnevate eelarveaastate viitlaekumiste vähenemine.

Võrreldavad kuluartiklid

Võrreldavad kuluartiklid

Kumuleerunud kulude netosumma koosneb peamiselt järgmisse eelarveaastasse ülekantud kumuleerunud kuludest, st ELi vahenditest abi saajate kantud rahastamiskõlblikest kuludest, mille kohta abi saajad ei olnud komisjonile veel aruandeid esitanud. Samal ajal kui kumuleerunud kulusid ei loeta eelarve kuluks, kuuluvad eelnevatel eelarveaastatel registreeritud arvete eest aruandeaastal tehtud maksed aruandeaasta kulude hulka.

Eelmaksete netomõju koosneb 1) aruandeaastal makstud ja eelarveaasta tuluna kajastatud uute eelmaksete summadest, ja 2) aruandeaastal või eelnevatel eelarveaastatel makstud eelmaksete tasaarvestamisest rahastamiskõlblike kulude heakskiitmise teel. Neist viimane on käsitatav kuluna tekkepõhises raamatupidamisarvestuses, kuid mitte eelarve raamatupidamisarvestuses, kus algne eelmakse kajastatakse eelarve kuluna juba makse tegemisel.

Lisaks eelarveaasta assigneeringute alusel tehtud maksetele tuleb aasta eelarve täitmise tulemuse arvutamisel (vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artiklile 15) arvesse võtta ka järgmisse eelarveaastasse üle kantavaid eelarveaasta assigneeringuid. Samuti tuleb arvesse võtta aruandeaastal eelarvest tehtud makseid, mis on tehtud eelnevatest eelarveaastatest üle kantud summade ja tühistatud kasutamata maksete assigneeringute arvelt.

Eraldiste muutused seonduvad finantsaruandes eelarveaasta lõpu seisuga (peamiselt töötajahüvitiste kohta) tehtud prognoosidega, mis ei avalda mõju eelarve raamatupidamisarvestusele. Muude võrreldavate summade hulka kuuluvad mitmesugused rubriigid, nagu varade amortisatsioon, varade soetamine, kapitalirendi maksed ja osalused, mille käsitlusviis on tekkepõhises raamatupidamisarvestuses ja eelarve raamatupidamisarvestuses erinev.

4.   ELi EELARVE TULUDE LAEKUMINE

4.1.   KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Jaotis | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku | %na eelarvest |
| 1. | Omavahendid | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |
| 3. | Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |
| 4. | ELi institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud | 1  275 | 1  275 | 1  248 | 12 | 1  260 | 1  240 | 11 | 1  251 | 98,14 % | 8 |
| 5. | Tulud institutsioonide haldustegevusest | 54 | 54 | 578 | 21 | 599 | 563 | 15 | 578 | 1  075,46 % | 21 |
| 6. | Liidu lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed | 60 | 60 | 3  267 | 228 | 3  496 | 3  120 | 105 | 3  225 | 5  374,97 % | 271 |
| 7. | Viivised ja trahvid | 123 | 3  973 | 2  206 | 10  416 | 12  622 | 1  131 | 3  475 | 4  607 | 115,95 % | 8  016 |
| 8. | Laenutehingud | 2 | 153 | 46 | 255 | 301 | 43 | 254 | 297 | 193,72 % | 3 |
| 9. | Mitmesugused tulud | 30 | 30 | 15 | 10 | 25 | 13 | 2 | 15 | 50,01 % | 10 |
| Kokku | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(miljonites eurodes)

Jaotis

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised

Võlgnevuse saldo

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

%na eelarvest

1.

1.

Omavahendid

1 33  960

1 28  388

1 28  853

46

1 28  899

1 28  841

25

1 28  867

100,37 %

32

3.

3.

Ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

—

5  101

10  507

—

10  507

5  100

—

5  100

99,98 %

5  407

4.

4.

ELi institutsioonide ja muude asutustega seotud isikutelt laekuvad tulud

1  275

1  275

1  248

12

1  260

1  240

11

1  251

98,14 %

8

5.

5.

Tulud institutsioonide haldustegevusest

54

54

578

21

599

563

15

578

1  075,46 %

21

6.

6.

Liidu lepingute ja programmidega seotud osamaksud ja tagasimaksed

60

60

3  267

228

3  496

3  120

105

3  225

5  374,97 %

271

7.

7.

Viivised ja trahvid

123

3  973

2  206

10  416

12  622

1  131

3  475

4  607

115,95 %

8  016

8.

8.

Laenutehingud

2

153

46

255

301

43

254

297

193,72 %

3

9.

9.

Mitmesugused tulud

30

30

15

10

25

13

2

15

50,01 %

10

Kokku

Kokku

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

1. jaotis. Omavahendid

1. jaotis. Omavahendid

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku | %na eelarvest |
| 11. | Suhkrumaksud | 125 | (90) | (69) | — | (69) | (69) | — | (69) | 77,12 % | — |
| 12. | Tollimaksud | 16  186 | 16  174 | 16  485 | 46 | 16  531 | 16  473 | 25 | 16  499 | 102,01 % | 32 |
| 13. | Käibemaks | 17  882 | 17  690 | 17  746 | — | 17  746 | 17  746 | — | 17  746 | 100,32 % | — |
| 14. | Kogurahvatulu | 99  767 | 94  614 | 94  863 | — | 94  863 | 94  863 | — | 94  863 | 100,26 % | — |
| 15. | Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine | — | — | (172) | — | (172) | (172) | — | (172) | 0,00 % | — |
| Kokku | 1 33  960 | 1 28  388 | 1 28  853 | 46 | 1 28  899 | 1 28  841 | 25 | 1 28  867 | 100,37 % | 32 |

(miljonites eurodes)

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised

Võlgnevuse saldo

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

%na eelarvest

11.

11.

Suhkrumaksud

125

(90)

(69)

—

(69)

(69)

—

(69)

77,12 %

—

12.

12.

Tollimaksud

16  186

16  174

16  485

46

16  531

16  473

25

16  499

102,01 %

32

13.

13.

Käibemaks

17  882

17  690

17  746

—

17  746

17  746

—

17  746

100,32 %

—

14.

14.

Kogurahvatulu

99  767

94  614

94  863

—

94  863

94  863

—

94  863

100,26 %

—

15.

15.

Eelarvetasakaalu hälvete korrigeerimine

—

—

(172)

—

(172)

(172)

—

(172)

0,00 %

—

Kokku

Kokku

1 33  960

1 33  960

1 28  388

1 28  388

1 28  853

1 28  853

46

46

1 28  899

1 28  899

1 28  841

1 28  841

25

25

1 28  867

1 28  867

100,37 %

100,37 %

32

32

3. jaotis. Omavahendite ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

3. jaotis. Omavahendite ülejäägid, saldod ja korrigeerimine

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Peatükk | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku | %na eelarvest |
| 30. | Ülejääk eelnevast eelarveaastast | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 1  005 | — | 1  005 | 100,00 % | — |
| 31. | Käibemaksu saldod | — | (81) | (284) | — | (284) | (79) | — | (79) | 97,59 % | (205) |
| 32. | Kogurahvatulu saldod | — | 4  176 | 9  825 | — | 9  825 | 4  212 | — | 4  212 | 100,87 % | 5  613 |
| 34. | Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon | — | — | (2) | — | (2) | (2) | — | (2) | 0,00 % | — |
| 35. | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine – korrektsioonid | — | — | (18) | — | (18) | (18) | — | (18) | 0,00 % | — |
| 36. | Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine – vahearvestus | — | — | (19) | — | (19) | (19) | — | (19) | 0,00 % | — |
| Kokku | — | 5  101 | 10  507 | — | 10  507 | 5  100 | — | 5  100 | 99,98 % | 5  407 |

(miljonites eurodes)

Peatükk

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised

Võlgnevuse saldo

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

%na eelarvest

30.

30.

Ülejääk eelnevast eelarveaastast

—

1  005

1  005

—

1  005

1  005

—

1  005

100,00 %

—

31.

31.

Käibemaksu saldod

—

(81)

(284)

—

(284)

(79)

—

(79)

97,59 %

(205)

32.

32.

Kogurahvatulu saldod

—

4  176

9  825

—

9  825

4  212

—

4  212

100,87 %

5  613

34.

34.

Justiits- ja siseküsimuste poliitikast kõrvalejäämisest tulenev korrektsioon

—

—

(2)

—

(2)

(2)

—

(2)

0,00 %

—

35.

35.

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine – korrektsioonid

—

—

(18)

—

(18)

(18)

—

(18)

0,00 %

—

36.

36.

Ühendkuningriigi suhtes kohaldatav korrigeerimine – vahearvestus

—

—

(19)

—

(19)

(19)

—

(19)

0,00 %

—

Kokku

Kokku

—

5  101

5  101

10  507

10  507

—

10  507

10  507

5  100

5  100

—

5  100

5  100

99,98 %

99,98 %

5  407

5  407

4.2.   TULUDE LAEKUMINE

TULUDE LAEKUMINE

4.2.1.   
  2014. aasta tulude ülevaade

2014. aasta tulude ülevaade

Esialgses vastuvõetud ELi eelarves, mille Euroopa Parlamendi president allkirjastas 20. novembril 2013, oli maksete assigneeringute summa 1 35  505 miljonit eurot ja omavahenditest rahastatav kogusumma 1 33  960 miljonit eurot. Esialgses eelarves esitatud tulude ja kulude prognoose korrigeeritakse üldiselt eelarveaasta jooksul ning muudatused esitatakse paranduseelarvetes. Kogurahvatulul põhisnevate omavahendite korrigeerimised tagavad, et eelarve tulud on eelarve kuludega täpses vastavuses. Eelarve tasakaalu põhimõtte kohaselt peavad eelarve tulud ja kulud (maksete assigneeringud) olema tasakaalus.

2014. eelarveaasta jooksul võeti vastu seitse paranduseelarvet. Neid arvesse võttes oli 2014. aasta eelarve lõplik vastuvõetud kogutulu 1 39  034 miljonit eurot, mida rahastati kokku 1 28  388 miljoni euro ulatuses (seega esialgu prognoositust 5  572 miljoni euro võrra vähem) omavahenditest ja ülejäänud osas muudest tuludest. Suurenenud vajadus rahastada maksete assigneeringuid kaeti peamiselt trahvitulust. Lisaks sellele vähendas eelmise eelarveaasta ülejääk ning eelmiste aastate käibemaksust ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite korrigeerimisest tulenev erakordne tulu märkimisväärselt liikmesriikide kogurahvatulu tasakaalustavat toetust.

Paranduseelarve nr 2/2014 ja 3/2014 sisaldas trahve ja nendega sotud intresse ettevõtjatele kogusummas 3  850 miljonit eurot, mis olid vastava paranduseelarve projekti koostamise ajal teada. 31. detsembriks 2014 said lõplikuks muud trahvid, seda kas lõpliku kohtuotsusega või seetõttu, et ettevõtjad ei vaidlustanud uusi trahviotsuseid.

ELi lepingute ja programmidega seotud tulud, osamaksud ja tagasimaksed moodustavad kokku 3  225 miljonit eurot. Põhilised summad on seotud EAGFi ja EAFRDga (eriti raamatupidamise aastaaruande kontrollimise ja heakskiitmise ning eeskirjade eiramistega), kolmandate riikide osalemisega teadusprogrammides ning muude osamaksude ja tagasimaksetega ELi programmidesse/meetmetesse. Oluline osa sellest kogusummast koosneb sihtotstarbelisest tulust, mis toob tavaliselt kaasa täiendavate assigneeringute lisamise kulupoolele.

Mis puutub omavahendite laekumisse, siis traditsiooniliste omavahendite puhul oli see lähedane prognoositud summadele. Seda peamiselt seetõttu, et paranduseelarve projekti nr 4/2014 koostamise käigus muudetud eelarveprognoose (kooskõlas 2014. aasta kevade uute prognoosidega vähendati neid 646 miljoni euro võrra) muudeti taas paranduseelarve projektiga nr 6/2014, et võtta arvesse laekumise tegelikku rütmi. Neid suurendati seega 420 miljoni euro võrra.

Ka liikmesriikide lõplikud käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite maksed olid lõpliku eelarveprognoosiga üsna täpselt vastavuses. Prognoositud summade ja tegelikult makstud summade erinevus tulenes erinevusest eelarve eesmärkidel kasutatud euro vahetuskursi ja sel hetkel kehtinud vahetuskursi vahel, mil majandus- ja rahaliitu mittekuuluvad liikmesriigid oma maksed tegelikult tegid.

2014. aasta korrigeerimine sisaldas kogurahvatulu olulist muutmist, ulatudes tagasi 2002. aastani. Korrigeerimise ulatus oli seega pretsedenditu, ulatudes ELi kõigi liikmesriikide puhul kokku 9,5 miljardi euroni. Erakorralise olukorraga hakkama saamiseks kiitis nõukogu 18. detsembril heaks komisjoni soovituse (nõukogu 18. detsembri 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1377/2014), millega võimaldatakse liikmesriikidel maksetähtpäeva rangete tingimuste alusel kuni 1. septembrini 2015 intressivabalt edasi lükata. Sellest tulenevalt otsustasid 6 liikmesriiki viia korrigeerimisega seotud maksed üle 2015. aastasse. Edasilükatud maksetega seotud summad ulatusid 5,4 miljardi euroni.

Omavahendite nõuete summa on seotud 17. detsembril 2014 vastu võetud paranduseelarvetega nr 2/2014 kuni nr 7/2014. Vastavalt nõukogu 22. mai 2000. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 (ELT L 130, 31.5.2000, lk 1) artiklile 10 tehti omavahenditel põhinevate osamaksude korrigeerimisest tulenevad kanded 2015. aasta veebruari esimesel tööpäeval. Liikmesriikide poolt ELi eelarvesse tehtavate osamaksete korrigeerimiste aluseks on käibemaks ja kogurahvatulu, korrigeerimised leiavad aset igal aastal detsembrikuu esimesel tööpäeval.

4.2.2.   
  Tulu omavahenditest

Tulu omavahenditest

Suur enamik tulust saadakse omavahenditest. See on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 311, milles öeldakse, et „Eelarvet rahastatakse täielikult omavahenditest, ilma et see piiraks muid tulusid.” Põhiosa eelarvelistest kuludest rahastatakse omavahenditest.

Omavahendid võib jagada järgmistesse kategooriatesse.

| 1) | Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid ELi nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks (alates 2014. aastast 20 %). Tollimakse kogutakse kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordilt ühises tollitariifistikus sätestatud maksumäära alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrutootjad suhkru eksporditoetuste rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt +/–13 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

1)

Traditsioonilised omavahendid koosnevad tollimaksudest ja suhkrumaksudest. Traditsioonilisi omavahendeid koguvad liikmesriigid ELi nimel ettevõtjailt. Neist 25 % jätavad liikmesriigid endale sissenõudmiskulude katteks (alates 2014. aastast 20 %). Tollimakse kogutakse kolmandatest riikidest pärinevate toodete impordilt ühises tollitariifistikus sätestatud maksumäära alusel. Suhkrumakse tasuvad suhkrutootjad suhkru eksporditoetuste rahastamiseks. Traditsioonilised omavahendid moodustavad tavaliselt +/–13 % omavahenditest saadavast tulust.

| 2) | Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Siiski on arvesse võetav käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

2)

Käibemaksupõhiseid omavahendeid kogutakse liikmesriikide käibemaksu arvestusbaaside alusel, mis on selleks otstarbeks vastavalt ELi eeskirjadele ühtlustatud. Igalt liikmesriigilt kogutakse ühtlustatud arvestusbaasist sama protsendimäär. Siiski on arvesse võetav käibemaksu arvestusbaas piiratud 50 %-ga liikmesriigi kogurahvatulust. Käibemaksupõhised omavahendid moodustavad tavaliselt umbes 12 % omavahenditest saadavast tulust.

| 3) | Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad tavaliselt +/–75 % omavahenditest saadavast tulust. |
| --- | --- |

3)

Kogurahvatulul põhinevaid omavahendeid kasutatakse eelarve tulude ja kulude tasakaalustamiseks, st eelarve selle osa rahastamiseks, mis ei ole kaetud muude tuluallikatega. Igalt liikmesriigilt nõutakse sisse sama, ELi eeskirjadega kehtestatud protsendimäär kogurahvatulust. Kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad tavaliselt +/–75 % omavahenditest saadavast tulust.

Omavahendeid eraldatakse kooskõlas eeskirjadega, mis on sätestatud nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsuses nr 2007/436/EÜ, Euratom, ELi omavahendite süsteemi kohta (edaspidi „2007. aasta otsus”). Vastu võeti uus otsus ajavahemiku 2014–2020 ELi omavahendite süsteemi loomise kohta (2014. aasta omavahendite otsus: nõukogu otsus nr 2014/335/EL, Euratom, 26. mai 2014). Omavahendeid käsitlev 2014. aasta otsus jõustub pärast selle ratifitseerimist kõigi liikmesriikide poolt vastavalt nende põhiseaduslikele normidele (arvatavasti 2016. aasta alguses). Selle ajani kehtib jätkuvalt omavahendeid käsitlev 2007. aasta otsus. Otsuse jõustumisel võetakse asjaomasel eelarveaastal arvesse tagasiulatuvat mõju (omavahendeid käsitlevat 2014. aasta otsust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014).

4.2.3.   
  Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid

Traditsioonilised omavahendid: kõik traditsiooniliste omavahendite kindlaksmääratud summad peab kandma ühele kahest pädevate ametiasutuste raamatupidamisarvestusest:

| — | määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis; |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis a sätestatud tavapärasse raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mis on sisse nõutud või mille kohta on antud tagatis;

| — | määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda. |
| --- | --- |

—

määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 6 lõike 3 punktis b sätestatud eraldi raamatupidamisarvestusse kantakse kõik summad, mida ei ole veel sisse nõutud ja/või mille kohta ei ole antud tagatist; summad, mille kohta on antud tagatis, kuid mis vaidlustatakse, võib samuti sellesse raamatupidamisarvestusse kanda.

Eraldi raamatupidamisarvestuse kohta saadavad liikmesriigid komisjonile kvartaliaruandeid, milles on esitatud:

| — | eelneva kvartali veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo; |
| --- | --- |

—

eelneva kvartali veel sissenõudmisele kuuluvate summade saldo;

| — | kõnealuse kvartali jooksul kindlaksmääratud nõuded; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul kindlaksmääratud nõuded;

| — | arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul; |
| --- | --- |

—

arvestusbaasi korrigeerimine (parandused/tühistamised) kõnealuse kvartali jooksul;

| — | mahakantud summad (mida määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt ei saa kättesaadavaks teha); |
| --- | --- |

—

mahakantud summad (mida määruse (EÜ, Euratom) nr 1150/2000 artikli 17 lõike 2 kohaselt ei saa kättesaadavaks teha);

| — | kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad; |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali jooksul sissenõutud summad;

| — | kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo. |
| --- | --- |

—

kõnealuse kvartali lõpus sissenõutav saldo.

Traditsioonilised omavahendid tuleb kanda kas riigikassas või liikmesriigi poolt selleks määratud asutuses avatud komisjoni kontole hiljemalt esimesel tööpäeval pärast nõude kindlaksmääramise (või sissenõudmise, kui tegemist on eraldi raamatupidamisarvestusega) kuule järgneva teise kuu 19. kuupäeva. Liikmesriigid jätavad sissenõudmiskuludena endale 25 % traditsioonilistest omavahenditest (omavahendeid käsitleva 2014. aasta otsuse kohaselt 20 %). Tingimuslikke omavahendite nõudeid korrigeeritakse vastavalt nende sissenõudmise tõenäosusele.

4.2.4.   
  Käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid

Käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid

Käibemaksupõhised omavahendid tulenevad kõigi liikmesriikide puhul ühtse määra kohaldamisest ühtlustatud käibemaksu arvestusbaasi suhtes, mis on määratud vastavalt omavahendeid käsitleva 2007. aasta otsuse artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud eeskirjadele. Ühtseks määraks on kehtestatud 0,30 %, välja arvatud ajavahemiku 2007-2013 puhul, mil Austria puhul oli sissenõudmise määraks 0,225 %, Saksamaa puhul 0,15 % ning Madalmaade ja Rootsi puhul 0,10 %. Käibemaksu arvestusbaasi ülemmäär on kõigi liikmesriikide puhul 50 % kogurahvatulust. Omavahendeid käsitleva 2014. aasta otsuse kohaselt jääb sissenõudmise määraks 0,3 %, välja arvatud ajavahemik 2014–2020, kui Saksamaa, Madalmaade ja Rootsi puhul määratakse sissenõudmise määraks 0,15 %.

Kogurahvatulul põhinevad omavahendid on muutuva suurusega vahendid, mis on ette nähtud mis tahes eelarveaastal nende kulude katmiseks, mis ületavad laekuvate traditsiooniliste omavahendite, käibemaksupõhiste omavahendite ja mitmesuguste tulude summat. Tulu leitakse ühtse määra kohaldamisel kõigi liikmesriikide kogurahvatulude summa suhtes. Käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid määratakse kindlaks käibemaksu ja kogurahvatulu arvestusbaaside prognooside alusel, mis tehakse eelarveprojekti koostamise ajal. Neid prognoose vaadatakse seejärel läbi ning summasid ajakohastatakse kõnealuse eelarveaasta jooksul paranduseelarve abil. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite arvestusbaaside tegelikud andmed saadakse alles järgneva eelarveaasta jooksul. Erinevuse arvutamisel liikmesriikide võlgnetavatest summadest lähtub komisjon tegelikest arvestusbaasidest ja (läbivaadatud) prognooside alusel tegelikult makstud summadest. Tulemuseks saadud positiivse või negatiivse käibemaksu ja kogurahvatulu saldo nõuab komisjon liikmesriikidelt sisse asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta detsembri esimeseks tööpäevaks. Nõukogu võttis 18. detsembril 2014 vastu määruse (EL, Euratom) nr 1377/2014, mis võimaldab liikmesriikidel teatavatel tingimustel lükata edasi käibemaksu ja kogurahvatulu saldo summade kättesaadavaks tegemise kuni asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta septembriesimese tööpäevani. Käibemaksupõhiste ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite tegelikke arvestusbaase võib korrigeerida veel nelja järgneva aasta jooksul, välja arvatud juhul, kui teatatakse reservatsioonidest. Varem arvutatud saldot korrigeeritakse ja erinevus nõutakse sisse/tagastatakse samal ajal eelneva eelarveaasta käibemaksu ja kogurahvatulu saldoga.

Käibemaksu aruannete ja kogurahvatulu andmete kontrolli teostamisel võib komisjon teatada liikmesriikidele oma reservatsioonidest seoses teatavate punktidega, millel võivad olla tagajärjed nende omavahendite osamaksudele. Reservatsioonid võivad tuleneda näiteks nõuetekohaste andmete puudumisest või vajadusest töötada välja sobiv metoodika. Kõnealuseid reservatsioone tuleb vaadelda liikmesriikidele esitatavate potentsiaalsete nõuetena, mille summa on kindlaks määramata, sest nende finantsmõju ei saa täpselt prognoosida. Kui täpse summa saab kindlaks määrata, nõutakse asjaomased käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid sisse kas koos käibemaksu ja kogurahvatulu saldodega või eraldi sissenõutavate vahenditena.

4.2.5.   
  Ühendkuningriigi korrektsioon

Ühendkuningriigi korrektsioon

Kõnealune mehhanism vähendab Ühendkuningriigi omavahendite makseid proportsionaalselt tema „eelarvetasakaalu hälbega” ja suurendab vastavalt teiste liikmesriikide omavahendite makseid. Ühendkuningriigi kasuks kohaldatav eelarvetasakaalu hälbe korrigeerimise mehhanism kehtestati Euroopa Ülemkogu Fontainebleau kohtumisel (1984. aasta juunis) ja selle tulemusel vastu võetud 7. mai 1985. aasta omavahendeid käsitleva otsusega. Mehhanismi eesmärk oli vähendada Ühendkuningriigi eelarvetasakaalu hälvet tema poolt ELile tehtavate maksete vähendamise kaudu. Saksamaa, Austria, Rootsi ja Madalmaade kasuks kohaldatakse korrektsiooni rahastamise vähendamist (mis on piiratud ühe neljandikuga nende tavapärasest osast).

4.2.6.   
  Brutomaksete vähendamine

Brutomaksete vähendamine

15.–16. detsembril 2005. aastal toimunud kohtumisel otsustas Euroopa Ülemkogu oma järeldustes, et Madalmaade ja Rootsi suhtes kohaldatakse ajavahemikus 2007–2013 nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist. Neid järeldusi arvesse võttes sätestatakse 2007. aasta omavahendite otsuses, et Madalmaade puhul kohaldatakse kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist 605 miljoni euro ja Rootsi puhul 150 miljoni euro võrra (2004. aasta hindades). 7.–8. veebruaril 2013 toimunud Euroopa Ülemkogul otsustati, et Taani, Madalmaade ja Rootsi suhtes kohaldatakse nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist ainult ajavahemikus 2014–2020 ning Austria suhtes kohaldatakse kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist ainult ajavahemikus 2014-2016. Taani, Madalamade ja Rootsi suhtes kohaldatakse nende kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist vastavalt 130 miljoni euro, 695 miljoni euro ja 185 miljoni euro ulatuses. Austria suhtes kohaldatakse kogurahvatulul põhinevate iga-aastaste brutomaksete vähendamist 2014. aastal 30 miljoni euro ulatuses, 2015. aastal 20 miljoni euro ulatuses ja 2016. aastal 10 miljoni euro ulatuses (kõik summad 2011. aasta hindades). Nimetatud sätted lisati 2014. aasta omavahendite otsusesse ning neid kohaldati (tagasiulatuvalt) pärast otsuse jõustumist.

5.   ELi EELARVEST KANTUD KULUD

5.1.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Kogu- assigneeringud tulu | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Kogu- assigneeringud tulu |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekantud assigneeringud | Kasutada olev sihtotstarbeline | Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekantud assigneeringud | Kasutada olev sihtotstarbeline |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv | 63  986 | (0) | 63  986 | 150 | 3  474 | 67  611 | 62  393 | 3  470 | 65  863 | 289 | 3  548 | 69  699 |
| | 1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 16  484 | — | 16  484 | 0 | 2  645 | 19  129 | 11  441 | 415 | 11  857 | 128 | 3  323 | 15  308 |
| | 1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 47  502 | — | 47  502 | 150 | 830 | 48  482 | 50  951 | 3  055 | 54  006 | 161 | 224 | 54  392 |
| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 59  267 | (76) | 59  191 | — | 2  105 | 61  296 | 56  459 | (500) | 55  959 | 35 | 1  968 | 57  962 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed | 43  778 | — | 43  778 | — | 1  724 | 45  502 | 43  777 | (1) | 43  776 | 13 | 1  724 | 45  514 |
| 3. | Julgeolek ja kodakondsus | 2  172 | 0 | 2  172 | 3 | 81 | 2  256 | 1  677 | (17) | 1  660 | 10 | 78 | 1  747 |
| 4. | Globaalne Euroopa | 8  325 | 98 | 8  423 | 6 | 571 | 9  000 | 6  191 | 734 | 6  925 | 35 | 521 | 7  481 |
| 5. | Haldus | 8  405 | (1) | 8  405 | 1 | 765 | 9  171 | 8  406 | 0 | 8  406 | 772 | 862 | 10  040 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 3  532 | — | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | — | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| 6. | Kompensatsioonid | 29 | — | 29 | — | — | 29 | 29 | — | 29 | — | — | 29 |
| 8. | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Erivahendid | 456 | 29 | 485 | 18 | 74 | 577 | 350 | (157) | 193 | 270 | 74 | 536 |
| Kokku | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Kogu- assigneeringud tulu

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Kogu- assigneeringud tulu

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekantud assigneeringud

Kasutada olev sihtotstarbeline

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekantud assigneeringud

Kasutada olev sihtotstarbeline

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

63  986

(0)

63  986

150

3  474

67  611

62  393

3  470

65  863

289

3  548

69  699

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

16  484

16  484

—

16  484

16  484

0

0

2  645

2  645

19  129

19  129

11  441

11  441

415

415

11  857

11  857

128

128

3  323

3  323

15  308

15  308

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

47  502

47  502

—

47  502

47  502

150

150

830

830

48  482

48  482

50  951

50  951

3  055

3  055

54  006

54  006

161

161

224

224

54  392

54  392

2.

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

59  267

(76)

59  191

—

2  105

61  296

56  459

(500)

55  959

35

1  968

57  962

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

43  778

43  778

—

43  778

43  778

—

1  724

1  724

45  502

45  502

43  777

43  777

(1)

(1)

43  776

43  776

13

13

1  724

1  724

45  514

45  514

3.

3.

Julgeolek ja kodakondsus

2  172

0

2  172

3

81

2  256

1  677

(17)

1  660

10

78

1  747

4.

4.

Globaalne Euroopa

8  325

98

8  423

6

571

9  000

6  191

734

6  925

35

521

7  481

5.

5.

Haldus

8  405

(1)

8  405

1

765

9  171

8  406

0

8  406

772

862

10  040

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

3  532

3  532

—

3  531

3  531

1

1

399

399

3  931

3  931

3  532

3  532

—

3  531

3  531

452

452

492

492

4  475

4  475

6.

6.

Kompensatsioonid

29

—

29

—

—

29

29

—

29

—

—

29

8.

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

9.

Erivahendid

456

29

485

18

74

577

350

(157)

193

270

74

536

Kokku

Kokku

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.2.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | | Võetud kulukohustused | 2015. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Kasutatavad assigneeringud kokku | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbeline tulu | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv | 67  611 | 44  260 | 150 | 1  561 | 45  972 | 67,99 % | 1  913 | 8  480 | 10  392 | 15,37 % | 11  246 | — | 0 | 11  247 | 16,63 % |
| | 1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 19  129 | 16  466 | 0 | 1  552 | 18  018 | 94,19 % | 1  092 | — | 1  092 | 5,71 % | 18 | — | 0 | 19 | 0,10 % |
| | 1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 48  482 | 27  794 | 150 | 9 | 27  954 | 57,66 % | 820 | 8  480 | 9  300 | 19,18 % | 11  228 | — | — | 11  228 | 23,16 % |
| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 61  296 | 46  866 | — | 1  397 | 48  263 | 78,74 % | 708 | 2  866 | 3  575 | 5,83 % | 9  458 | — | — | 9  458 | 15,43 % |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed | 45  502 | 42  910 | — | 1  383 | 44  293 | 97,34 % | 341 | 868 | 1  209 | 2,66 % | 0 | — | — | 0 | 0,00 % |
| 3. | Julgeolek ja kodakondsus | 2  256 | 1  463 | 3 | 41 | 1  507 | 66,81 % | 40 | 254 | 294 | 13,02 % | 455 | — | — | 455 | 20,17 % |
| 4. | Globaalne Euroopa | 9  000 | 8  280 | 6 | 203 | 8  489 | 94,32 % | 368 | 136 | 504 | 5,60 % | 7 | — | 0 | 7 | 0,07 % |
| 5. | Haldus | 9  171 | 8  313 | 1 | 571 | 8  884 | 96,87 % | 195 | 4 | 199 | 2,17 % | 88 | — | — | 88 | 0,96 % |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,40 % | 56 | 4 | 60 | 0,00 % | 82 | — | — | 82 | 2,09 % |
| 6. | Kompensatsioonid | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Erivahendid | 577 | 45 | 18 | — | 64 | 11,06 % | 74 | 361 | 435 | 75,37 % | 78 | — | — | 78 | 13,57 % |
| Kokku | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,50 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,27 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,23 % |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Võetud kulukohustused

2015. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutatavad assigneeringud kokku

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbeline tulu

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

67  611

44  260

150

1  561

45  972

67,99 %

1  913

8  480

10  392

15,37 %

11  246

—

0

11  247

16,63 %

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

19  129

19  129

16  466

16  466

0

0

1  552

1  552

18  018

18  018

94,19 %

94,19 %

1  092

1  092

—

1  092

1  092

5,71 %

5,71 %

18

18

—

0

0

19

19

0,10 %

0,10 %

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

48  482

48  482

27  794

27  794

150

150

9

9

27  954

27  954

57,66 %

57,66 %

820

820

8  480

8  480

9  300

9  300

19,18 %

19,18 %

11  228

11  228

—

—

11  228

11  228

23,16 %

23,16 %

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

61  296

46  866

—

1  397

48  263

78,74 %

708

2  866

3  575

5,83 %

9  458

—

—

9  458

15,43 %

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

45  502

45  502

42  910

42  910

—

1  383

1  383

44  293

44  293

97,34 %

97,34 %

341

341

868

868

1  209

1  209

2,66 %

2,66 %

0

0

—

—

0

0

0,00 %

0,00 %

3.

Julgeolek ja kodakondsus

2  256

1  463

3

41

1  507

66,81 %

40

254

294

13,02 %

455

—

—

455

20,17 %

4.

Globaalne Euroopa

9  000

8  280

6

203

8  489

94,32 %

368

136

504

5,60 %

7

—

0

7

0,07 %

5.

Haldus

9  171

8  313

1

571

8  884

96,87 %

195

4

199

2,17 %

88

—

—

88

0,96 %

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

3  931

3  931

3  445

3  445

1

1

343

343

3  789

3  789

96,40 %

96,40 %

56

56

4

4

60

60

0,00 %

0,00 %

82

82

—

—

82

82

2,09 %

2,09 %

6.

Kompensatsioonid

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Erivahendid

577

45

18

—

64

11,06 %

74

361

435

75,37 %

78

—

—

78

13,57 %

Kokku

Kokku

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,50 %

75,50 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,27 %

10,27 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,23 %

14,23 %

5.3.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Kasutatavad assigneeringud kokku | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtots-tarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+ 13+14 | 16= 15/1 |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv | 69  699 | 65  730 | 267 | 1  686 | 67  683 | 97,11 % | 121 | 0 | 1  860 | 1  980 | 2,84 % | 12 | 22 | 2 | 36 | 0,05 % |
| | 1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 15  308 | 11  740 | 108 | 1  483 | 13  331 | 87,09 % | 104 | 0 | 1  838 | 1  943 | 12,69 % | 12 | 20 | 2 | 33 | 0,22 % |
| | 1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 54  392 | 53  990 | 159 | 203 | 54  352 | 99,93 % | 16 | — | 21 | 38 | 0,07 % | 0 | 2 | — | 2 | 0,00 % |
| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 57  962 | 55  050 | 33 | 1  502 | 56  584 | 97,62 % | 34 | 868 | 467 | 1  369 | 2,36 % | 7 | 2 | — | 9 | 0,02 % |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed | 45  514 | 42  891 | 12 | 1  383 | 44  287 | 97,30 % | 16 | 868 | 341 | 1  226 | 2,69 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,00 % |
| 3. | Julgeolek ja kodakondsus | 1  747 | 1  648 | 8 | 55 | 1  711 | 97,94 % | 8 | 0 | 23 | 31 | 1,75 % | 4 | 2 | 0 | 5 | 0,31 % |
| 4. | Globaalne Euroopa | 7  481 | 6  880 | 29 | 297 | 7  206 | 96,32 % | 34 | 9 | 224 | 267 | 3,57 % | 2 | 6 | 0 | 8 | 0,10 % |
| 5. | Haldus | 10  040 | 7  643 | 697 | 480 | 8  819 | 87,84 % | 673 | 4 | 382 | 1  060 | 10,55 % | 86 | 75 | — | 161 | 1,61 % |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,33 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,72 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,94 % |
| 6. | Kompensatsioonid | 29 | 29 | — | — | 29 | 100,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 8. | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % | — | — | — | — | 0,00 % |
| 9. | Erivahendid | 536 | 157 | 270 | 38 | 465 | 86,70 % | 0 | 36 | 35 | 71 | 13,28 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,02 % |
| Kokku | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,61 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,24 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,15 % |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutatavad assigneeringud kokku

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtots-tarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+ 13+14

16= 15/1

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

69  699

65  730

267

1  686

67  683

97,11 %

121

0

1  860

1  980

2,84 %

12

22

2

36

0,05 %

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

15  308

15  308

11  740

11  740

108

108

1  483

1  483

13  331

13  331

87,09 %

87,09 %

104

104

0

0

1  838

1  838

1  943

1  943

12,69 %

12,69 %

12

12

20

20

2

2

33

33

0,22 %

0,22 %

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

54  392

54  392

53  990

53  990

159

159

203

203

54  352

54  352

99,93 %

99,93 %

16

16

—

21

21

38

38

0,07 %

0,07 %

0

0

2

2

—

2

2

0,00 %

0,00 %

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

57  962

55  050

33

1  502

56  584

97,62 %

34

868

467

1  369

2,36 %

7

2

—

9

0,02 %

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

45  514

45  514

42  891

42  891

12

12

1  383

1  383

44  287

44  287

97,30 %

97,30 %

16

16

868

868

341

341

1  226

1  226

2,69 %

2,69 %

0

0

1

1

—

2

2

0,00 %

0,00 %

3.

Julgeolek ja kodakondsus

1  747

1  648

8

55

1  711

97,94 %

8

0

23

31

1,75 %

4

2

0

5

0,31 %

4.

Globaalne Euroopa

7  481

6  880

29

297

7  206

96,32 %

34

9

224

267

3,57 %

2

6

0

8

0,10 %

5.

Haldus

10  040

7  643

697

480

8  819

87,84 %

673

4

382

1  060

10,55 %

86

75

—

161

1,61 %

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

4  475

4  475

3  027

3  027

402

402

300

300

3  729

3  729

83,33 %

83,33 %

418

418

4

4

192

192

614

614

13,72 %

13,72 %

82

82

50

50

—

132

132

2,94 %

2,94 %

6.

Kompensatsioonid

29

29

—

—

29

100,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

—

—

—

—

0,00 %

9.

Erivahendid

536

157

270

38

465

86,70 %

0

36

35

71

13,28 %

0

0

—

0

0,02 %

Kokku

Kokku

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,61 %

96,61 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,24 %

3,24 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,15 %

0,15 %

5.4.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | |
| Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv | 1 66  761 | (2  037) | (60  662) | 1 04  062 | 45  972 | (7  021) | (4) | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 29  657 | (808) | (8  167) | 20  681 | 18  018 | (5  164) | (4) | 12  850 | 33  532 |
| | 1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 1 37  105 | (1  229) | (52  494) | 83  381 | 27  954 | (1  857) | (0) | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 27  978 | (275) | (11  930) | 15  773 | 48  263 | (44  655) | (0) | 3  609 | 19  382 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed | 40 | (3) | (21) | 16 | 44  293 | (44  266) | — | 27 | 43 |
| 3. | Julgeolek ja kodakondsus | 3  092 | (306) | (944) | 1  841 | 1  507 | (767) | — | 740 | 2  582 |
| 4. | Globaalne Euroopa | 23  285 | (721) | (5  490) | 17  075 | 8  489 | (1  716) | (1) | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Haldus | 892 | (182) | (709) | 1 | 8  884 | (8  110) | (9) | 765 | 766 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| 6. | Kompensatsioonid | — | — | — | — | 29 | (29) | — | — | — |
| 8. | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Erivahendid | 401 | (0) | (401) | — | 64 | (64) | — | 0 | 0 |
| Kokku | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

1 66  761

(2  037)

(60  662)

1 04  062

45  972

(7  021)

(4)

38  947

1 43  009

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

29  657

29  657

(808)

(808)

(8  167)

(8  167)

20  681

20  681

18  018

18  018

(5  164)

(5  164)

(4)

(4)

12  850

12  850

33  532

33  532

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1 37  105

1 37  105

(1  229)

(1  229)

(52  494)

(52  494)

83  381

83  381

27  954

27  954

(1  857)

(1  857)

(0)

(0)

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

27  978

(275)

(11  930)

15  773

48  263

(44  655)

(0)

3  609

19  382

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

40

40

(3)

(3)

(21)

(21)

16

16

44  293

44  293

(44  266)

(44  266)

—

27

27

43

43

3.

Julgeolek ja kodakondsus

3  092

(306)

(944)

1  841

1  507

(767)

—

740

2  582

4.

Globaalne Euroopa

23  285

(721)

(5  490)

17  075

8  489

(1  716)

(1)

6  772

23  846

5.

Haldus

892

(182)

(709)

1

8  884

(8  110)

(9)

765

766

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

557

557

(156)

(156)

(402)

(402)

—

3  789

3  789

(3  328)

(3  328)

(8)

(8)

453

453

453

453

6.

Kompensatsioonid

—

—

—

—

29

(29)

—

—

—

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Erivahendid

401

(0)

(401)

—

64

(64)

—

0

0

Kokku

Kokku

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.5.   MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

MITMEAASTANE FINANTSRAAMISTIK: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik | <2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kokku |
| 1. | Arukas ja kaasav majanduskasv | 2  915 | 414 | 1  578 | 4  327 | 11  007 | 27  951 | 55  870 | 38  947 | 1 43  009 |
| | 1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 255 | 211 | 1  260 | 2  274 | 3  001 | 5  451 | 8  230 | 12  850 | 33  532 |
| | 1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 2  660 | 203 | 318 | 2  053 | 8  007 | 22  500 | 47  640 | 26  096 | 1 09  477 |
| 2. | Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad | 338 | 50 | 93 | 116 | 193 | 3  524 | 11  459 | 3  609 | 19  382 |
| | millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed | 0 | — | — | 0 | 0 | 9 | 7 | 27 | 43 |
| 3. | Julgeolek ja kodakondsus | 14 | 31 | 73 | 158 | 261 | 497 | 807 | 740 | 2  582 |
| 4. | Globaalne Euroopa | 944 | 539 | 842 | 1  336 | 2  800 | 4  686 | 5  928 | 6  772 | 23  846 |
| 5. | Haldus | — | — | — | — | — | 0 | 1 | 765 | 766 |
| | millest: institutsioonide halduskulud | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| 6. | Kompensatsioonid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatiivreserv | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Erivahendid | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Kokku | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(miljonites eurodes)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik

<2008

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Kokku

1.

Arukas ja kaasav majanduskasv

2  915

414

1  578

4  327

11  007

27  951

55  870

38  947

1 43  009

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

1a: konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

255

255

211

211

1  260

1  260

2  274

2  274

3  001

3  001

5  451

5  451

8  230

8  230

12  850

12  850

33  532

33  532

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

1b: majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

2  660

2  660

203

203

318

318

2  053

2  053

8  007

8  007

22  500

22  500

47  640

47  640

26  096

26  096

1 09  477

1 09  477

2.

Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

338

50

93

116

193

3  524

11  459

3  609

19  382

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

millest: turuga seotud kulud ja otsesed maksed

0

0

—

—

0

0

0

0

9

9

7

7

27

27

43

43

3.

Julgeolek ja kodakondsus

14

31

73

158

261

497

807

740

2  582

4.

Globaalne Euroopa

944

539

842

1  336

2  800

4  686

5  928

6  772

23  846

5.

Haldus

—

—

—

—

—

0

1

765

766

millest: institutsioonide halduskulud

millest: institutsioonide halduskulud

—

—

—

—

—

—

—

453

453

453

453

6.

Kompensatsioonid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatiivreserv

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Erivahendid

—

—

—

—

—

—

0

0

0

Kokku

Kokku

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.6.   POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEEIRNGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEEIRNGUTE JAOTUMINE JA MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Assigneeringud kokku tulu | Eelarve assigneeringud | Lisaassigneeringud | Assigneeringud kokku Tulu |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekantud assigneeringud | Kasutada olev sihtotstarbeline | Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Ülekantud assigneeringud | Kasutada olev sihtotstarbeline |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 213 | 20 | 233 | — | 118 | 351 | 297 | 2 | 300 | 8 | 121 | 429 |
| 02 | Ettevõtlus ja tööstus | 2  536 | (10) | 2  526 | — | 228 | 2  754 | 2  105 | 60 | 2  165 | 14 | 308 | 2  486 |
| 03 | Konkurents | 94 | (1) | 93 | — | 6 | 100 | 94 | (1) | 93 | 8 | 6 | 107 |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 13  839 | 90 | 13  929 | 168 | 581 | 14  678 | 11  622 | (341) | 11  280 | 51 | 191 | 11  522 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 58  047 | (22) | 58  025 | — | 2  117 | 60  141 | 55  635 | (518) | 55  117 | 22 | 1  981 | 57  120 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 2  867 | (7) | 2  860 | — | 71 | 2  931 | 1  003 | 1 | 1  004 | 6 | 80 | 1  089 |
| 07 | Keskkond | 407 | 1 | 408 | — | 22 | 430 | 346 | 1 | 347 | 18 | 19 | 384 |
| 08 | Teadusuuringud ja innovatsioon | 6  215 | (53) | 6  162 | — | 1  031 | 7  193 | 4  107 | (11) | 4  096 | 35 | 1  490 | 5  621 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 1  637 | (26) | 1  612 | — | 148 | 1  759 | 961 | 107 | 1  068 | 16 | 259 | 1  343 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 425 | 23) | 401 | — | 580 | 982 | 420 | (23) | 397 | 55 | 497 | 949 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 1  066 | (76) | 991 | — | 30 | 1  021 | 780 | 8 | 788 | 5 | 30 | 823 |
| 12 | Siseturg ja teenused | 117 | 1 | 118 | 0 | 15 | 133 | 117 | (3) | 114 | 6 | 15 | 134 |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 33  073 | 81 | 33  154 | — | 354 | 33  508 | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 391 | 136 | 43  995 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 157 | 0 | 158 | — | 7 | 164 | 122 | 10 | 133 | 7 | 6 | 146 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2  820 | 57 | 2  877 | — | 453 | 3  330 | 2  242 | 178 | 2  420 | 12 | 537 | 2  969 |
| 16 | Teabevahetus | 246 | 2 | 248 | — | 11 | 259 | 245 | 6 | 251 | 14 | 11 | 276 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 618 | (2) | 616 | 1 | 26 | 643 | 567 | 13) | 553 | 12 | 25 | 590 |
| 18 | Siseküsimused | 1  201 | 0 | 1  202 | 2 | 39 | 1  243 | 763 | 5 | 768 | 4 | 31 | 803 |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 733 | (55) | 678 | 5 | 55 | 739 | 463 | 74 | 537 | 3 | 52 | 593 |
| 20 | Kaubandus | 121 | (2) | 119 | — | 3 | 122 | 115 | 1 | 116 | 3 | 3 | 123 |
| 21 | Arengukoostöö | 5  084 | 121 | 5  204 | 1 | 263 | 5  469 | 3  658 | 286 | 3  944 | 26 | 222 | 4  192 |
| 22 | Laienemine | 1  520 | (45) | 1  475 | — | 13 | 1  488 | 904 | (12) | 892 | 5 | 12 | 908 |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 1  006 | 158 | 1  164 | — | 75 | 1  240 | 851 | 564 | 1  415 | 8 | 75 | 1  498 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 78 | (2) | 77 | — | 1 | 77 | 75 | 0 | 75 | 9 | 1 | 84 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 194 | (0) | 194 | — | 11 | 205 | 195 | (0) | 195 | 15 | 11 | 221 |
| 26 | Komisjoni haldus | 1  001 | (40) | 961 | 0 | 162 | 1  124 | 991 | (30) | 961 | 160 | 164 | 1  285 |
| 27 | Eelarve | 96 | (11) | 84 | — | 8 | 92 | 96 | (11) | 84 | 7 | 8 | 99 |
| 28 | Auditeerimine | 12 | (0) | 12 | — | 1 | 12 | 12 | (0) | 12 | 1 | 1 | 13 |
| 29 | Statistika | 132 | 0 | 132 | — | 14 | 146 | 152 | (21) | 131 | 6 | 22 | 160 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 | 1  450 | 44 | 1  494 | — | 2 | 1  495 |
| 31 | Keeletalitused | 388 | 3 | 391 | — | 87 | 478 | 388 | 3 | 391 | 20 | 87 | 498 |
| 32 | Energeetika | 933 | 24 | 958 | — | 128 | 1  086 | 588 | 68 | 656 | 5 | 144 | 805 |
| 33 | Õigusküsimused | 203 | 2 | 205 | — | 11 | 216 | 193 | (6) | 187 | 4 | 12 | 202 |
| 34 | Kliimameetmed | 121 | 0 | 122 | — | 1 | 122 | 43 | 9 | 52 | 3 | 1 | 55 |
| 40 | Reservid | 456 | (179) | 277 | — | — | 277 | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Teised institutsioonid | 3  532 | (0) | 3  531 | 1 | 399 | 3  931 | 3  532 | (0) | 3  531 | 452 | 492 | 4  475 |
| Kokku | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 179 | 7  070 | 1 49  939 | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 1  410 | 7  050 | 1 47  495 |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Assigneeringud kokku tulu

Eelarve assigneeringud

Lisaassigneeringud

Assigneeringud kokku Tulu

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekantud assigneeringud

Kasutada olev sihtotstarbeline

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Ülekantud assigneeringud

Kasutada olev sihtotstarbeline

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

01

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

213

20

233

—

118

351

297

2

300

8

121

429

02

02

Ettevõtlus ja tööstus

2  536

(10)

2  526

—

228

2  754

2  105

60

2  165

14

308

2  486

03

03

Konkurents

94

(1)

93

—

6

100

94

(1)

93

8

6

107

04

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

13  839

90

13  929

168

581

14  678

11  622

(341)

11  280

51

191

11  522

05

05

Põllumajandus ja maaelu areng

58  047

(22)

58  025

—

2  117

60  141

55  635

(518)

55  117

22

1  981

57  120

06

06

Liikuvus ja transport

2  867

(7)

2  860

—

71

2  931

1  003

1

1  004

6

80

1  089

07

07

Keskkond

407

1

408

—

22

430

346

1

347

18

19

384

08

08

Teadusuuringud ja innovatsioon

6  215

(53)

6  162

—

1  031

7  193

4  107

(11)

4  096

35

1  490

5  621

09

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

1  637

(26)

1  612

—

148

1  759

961

107

1  068

16

259

1  343

10

10

Otsene teadustegevus

425

23)

401

—

580

982

420

(23)

397

55

497

949

11

11

Merendus ja kalandus

1  066

(76)

991

—

30

1  021

780

8

788

5

30

823

12

12

Siseturg ja teenused

117

1

118

0

15

133

117

(3)

114

6

15

134

13

13

Regionaal- ja linnapoliitika

33  073

81

33  154

—

354

33  508

40  223

3  244

43  467

391

136

43  995

14

14

Maksukorraldus ja tolliliit

157

0

158

—

7

164

122

10

133

7

6

146

15

15

Haridus ja kultuur

2  820

57

2  877

—

453

3  330

2  242

178

2  420

12

537

2  969

16

16

Teabevahetus

246

2

248

—

11

259

245

6

251

14

11

276

17

17

Tervise- ja tarbijakaitse

618

(2)

616

1

26

643

567

13)

553

12

25

590

18

18

Siseküsimused

1  201

0

1  202

2

39

1  243

763

5

768

4

31

803

19

19

Välispoliitika vahendid

733

(55)

678

5

55

739

463

74

537

3

52

593

20

20

Kaubandus

121

(2)

119

—

3

122

115

1

116

3

3

123

21

21

Arengukoostöö

5  084

121

5  204

1

263

5  469

3  658

286

3  944

26

222

4  192

22

22

Laienemine

1  520

(45)

1  475

—

13

1  488

904

(12)

892

5

12

908

23

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

1  006

158

1  164

—

75

1  240

851

564

1  415

8

75

1  498

24

24

Pettusevastane võitlus

78

(2)

77

—

1

77

75

0

75

9

1

84

25

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

194

(0)

194

—

11

205

195

(0)

195

15

11

221

26

26

Komisjoni haldus

1  001

(40)

961

0

162

1  124

991

(30)

961

160

164

1  285

27

27

Eelarve

96

(11)

84

—

8

92

96

(11)

84

7

8

99

28

28

Auditeerimine

12

(0)

12

—

1

12

12

(0)

12

1

1

13

29

29

Statistika

132

0

132

—

14

146

152

(21)

131

6

22

160

30

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1  450

44

1  494

—

2

1  495

1  450

44

1  494

—

2

1  495

31

31

Keeletalitused

388

3

391

—

87

478

388

3

391

20

87

498

32

32

Energeetika

933

24

958

—

128

1  086

588

68

656

5

144

805

33

33

Õigusküsimused

203

2

205

—

11

216

193

(6)

187

4

12

202

34

34

Kliimameetmed

121

0

122

—

1

122

43

9

52

3

1

55

40

40

Reservid

456

(179)

277

—

—

277

150

(150)

—

—

—

—

90

90

Teised institutsioonid

3  532

(0)

3  531

1

399

3  931

3  532

(0)

3  531

452

492

4  475

Kokku

Kokku

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

179

179

7  070

7  070

1 49  939

1 49  939

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

1  410

1  410

7  050

7  050

1 47  495

1 47  495

5.6.1.   
  Poliitikavaldkond: eelarve- ja tegelike kulukohustuste võrdlus

Poliitikavaldkond: eelarve- ja tegelike kulukohustuste võrdlus

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Täiendavad Assigneeringud (23) | Kasutatavad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 213 | 20 | 233 | 118 | 351 | 236 |
| 02 | Ettevõtlus ja tööstus | 2  536 | (10) | 2  526 | 228 | 2  754 | 2  608 |
| 03 | Konkurents | 94 | (1) | 93 | 6 | 100 | 97 |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 13  839 | 90 | 13  929 | 750 | 14  678 | 10  312 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 58  047 | (22) | 58  025 | 2  117 | 60  141 | 47  789 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 2  867 | (7) | 2  860 | 71 | 2  931 | 2  879 |
| 07 | Keskkond | 407 | 1 | 408 | 22 | 430 | 423 |
| 08 | Teadustegevus ja innovatsioon | 6  215 | (53) | 6  162 | 1  031 | 7  193 | 7  002 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 1  637 | (26) | 1  612 | 148 | 1  759 | 1  708 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 425 | (23) | 401 | 580 | 982 | 535 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 1  066 | 76) | 991 | 30 | 1  021 | 218 |
| 12 | Siseturg ja teenused | 117 | 1 | 118 | 16 | 133 | 123 |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 33  073 | 81 | 33  154 | 354 | 33  508 | 17  078 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 157 | — | 158 | 7 | 164 | 160 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2  820 | 57 | 2  877 | 453 | 3  330 | 3  223 |
| 16 | Teabevahetus | 246 | 2 | 248 | 11 | 259 | 252 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 618 | (2) | 616 | 27 | 643 | 624 |
| 18 | Siseküsimused | 1  201 | — | 1  202 | 41 | 1  243 | 523 |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 733 | (55) | 678 | 61 | 739 | 687 |
| 20 | Kaubandus | 121 | (2) | 119 | 3 | 122 | 120 |
| 21 | Arengukoostöö | 5  084 | 121 | 5  204 | 264 | 5  469 | 5  353 |
| 22 | Laienemine | 1  520 | (45) | 1  475 | 13 | 1  488 | 1  440 |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 1  006 | 158 | 1  164 | 75 | 1  240 | 1  187 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 78 | (2) | 77 | 1 | 77 | 77 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 194 | — | 194 | 11 | 205 | 198 |
| 26 | Komisjoni haldus | 1  001 | (40) | 961 | 162 | 1  124 | 1  070 |
| 27 | Eelarve | 96 | (11) | 84 | 8 | 92 | 89 |
| 28 | Auditeerimine | 12 | — | 12 | 1 | 12 | 12 |
| 29 | Statistika | 132 | — | 132 | 14 | 146 | 140 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Keeletalitused | 388 | 3 | 391 | 87 | 478 | 444 |
| 32 | Energeetika | 933 | 24 | 958 | 128 | 1  086 | 990 |
| 33 | Õigusküsimused | 203 | 2 | 205 | 11 | 216 | 209 |
| 34 | Kliimameetmed | 121 | — | 122 | 1 | 122 | 122 |
| 40 | Reservid | 456 | (179) | 277 | — | 277 | — |
| 90 | Teised institutsioonid | 3  532 | — | 3  531 | 400 | 3  931 | 3  789 |
| Kokku | 1 42  640 | 50 | 1 42  690 | 7  249 | 1 49  939 | 1 13  208 |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Täiendavad Assigneeringud (23)

23

Kasutatavad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

213

20

233

118

351

236

02

Ettevõtlus ja tööstus

2  536

(10)

2  526

228

2  754

2  608

03

Konkurents

94

(1)

93

6

100

97

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

13  839

90

13  929

750

14  678

10  312

05

Põllumajandus ja maaelu areng

58  047

(22)

58  025

2  117

60  141

47  789

06

Liikuvus ja transport

2  867

(7)

2  860

71

2  931

2  879

07

Keskkond

407

1

408

22

430

423

08

Teadustegevus ja innovatsioon

6  215

(53)

6  162

1  031

7  193

7  002

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

1  637

(26)

1  612

148

1  759

1  708

10

Otsene teadustegevus

425

(23)

401

580

982

535

11

Merendus ja kalandus

1  066

76)

991

30

1  021

218

12

Siseturg ja teenused

117

1

118

16

133

123

13

Regionaal- ja linnapoliitika

33  073

81

33  154

354

33  508

17  078

14

Maksukorraldus ja tolliliit

157

—

158

7

164

160

15

Haridus ja kultuur

2  820

57

2  877

453

3  330

3  223

16

Teabevahetus

246

2

248

11

259

252

17

Tervise- ja tarbijakaitse

618

(2)

616

27

643

624

18

Siseküsimused

1  201

—

1  202

41

1  243

523

19

Välispoliitika vahendid

733

(55)

678

61

739

687

20

Kaubandus

121

(2)

119

3

122

120

21

Arengukoostöö

5  084

121

5  204

264

5  469

5  353

22

Laienemine

1  520

(45)

1  475

13

1  488

1  440

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

1  006

158

1  164

75

1  240

1  187

24

Pettusevastane võitlus

78

(2)

77

1

77

77

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

194

—

194

11

205

198

26

Komisjoni haldus

1  001

(40)

961

162

1  124

1  070

27

Eelarve

96

(11)

84

8

92

89

28

Auditeerimine

12

—

12

1

12

12

29

Statistika

132

—

132

14

146

140

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Keeletalitused

388

3

391

87

478

444

32

Energeetika

933

24

958

128

1  086

990

33

Õigusküsimused

203

2

205

11

216

209

34

Kliimameetmed

121

—

122

1

122

122

40

Reservid

456

(179)

277

—

277

—

90

Teised institutsioonid

3  532

—

3  531

400

3  931

3  789

Kokku

Kokku

1 42  640

1 42  640

50

50

1 42  690

1 42  690

7  249

7  249

1 49  939

1 49  939

1 13  208

1 13  208

5.7.   POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

POLIITIKAVALDKOND: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | | Võetud kulukohustused | 2015. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Kasutatavad assigneeringud kokku | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbeline tulu | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtots-tarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 351 | 233 | — | 3 | 236 | 67,1 % | 115 | — | 115 | 32,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 02 | Ettevõtlus ja tööstus | 2  754 | 2  526 | — | 82 | 2  608 | 94,7 % | 146 | — | 146 | 5,3 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 03 | Konkurents | 100 | 93 | — | 3 | 97 | 97,2 % | 3 | — | 3 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 14  678 | 10  139 | 168 | 5 | 10  312 | 70,3 % | 576 | 2  161 | 2  737 | 18,6 % | 1  629 | — | 0 | 1  629 | 11,1 % |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 60  141 | 46  400 | — | 1  389 | 47  789 | 79,5 % | 728 | 2  912 | 3  640 | 6,1 % | 8  712 | — | — | 8  712 | 14,5 % |
| 06 | Liikuvus ja transport | 2  931 | 2  854 | — | 25 | 2  879 | 98,2 % | 46 | — | 46 | 1,6 % | 6 | — | 0 | 7 | 0,2 % |
| 07 | Keskkond | 430 | 407 | — | 16 | 423 | 98,3 % | 6 | — | 6 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Teadustegevus ja innovatsioon | 7  193 | 6  162 | — | 840 | 7  002 | 97,3 % | 191 | — | 191 | 2,7 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 1  759 | 1  612 | — | 97 | 1  708 | 97,1 % | 51 | — | 51 | 2,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 10 | Otsene teadustegevus | 982 | 401 | — | 134 | 535 | 54,5 % | 447 | — | 447 | 45,5 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 11 | Merendus ja kalandus | 1  021 | 216 | — | 2 | 218 | 21,4 % | 28 | 28 | 56 | 5,5 % | 746 | — | — | 746 | 73,1 % |
| 12 | Siseturg ja teenused | 133 | 118 | 0 | 5 | 123 | 92,3 % | 10 | — | 10 | 7,5 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 33  508 | 17  066 | — | 11 | 17  078 | 51,0 % | 343 | 6  481 | 6  824 | 20,4 % | 9  607 | — | — | 9  607 | 28,7 % |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 164 | 157 | — | 2 | 160 | 97,2 % | 5 | — | 5 | 2,8 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 15 | Haridus ja kultuur | 3  330 | 2  877 | — | 347 | 3  223 | 96,8 % | 106 | — | 106 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 16 | Teabevahetus | 259 | 246 | — | 6 | 252 | 97,3 % | 5 | — | 5 | 1,8 % | 3 | — | — | 3 | 1,0 % |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 643 | 604 | 1 | 19 | 624 | 97,0 % | 7 | 7 | 13 | 2,1 % | 6 | — | — | 6 | 0,9 % |
| 18 | Siseküsimused | 1  243 | 508 | 2 | 13 | 523 | 42,1 % | 26 | 247 | 273 | 22,0 % | 447 | — | — | 447 | 36,0 % |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 739 | 661 | 5 | 21 | 687 | 93,1 % | 34 | 15 | 49 | 6,6 % | 2 | — | — | 2 | 0,3 % |
| 20 | Kaubandus | 122 | 118 | — | 2 | 120 | 97,9 % | 2 | 0 | 2 | 1,4 % | 1 | — | — | 1 | 0,7 % |
| 21 | Arengukoostöö | 5  469 | 5  195 | 1 | 157 | 5  353 | 97,9 % | 107 | 7 | 114 | 2,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| 22 | Laienemine | 1  488 | 1  434 | — | 6 | 1  440 | 96,8 % | 6 | 40 | 46 | 3,1 % | 1 | — | 0 | 1 | 0,1 % |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 1  240 | 1  163 | — | 24 | 1  187 | 95,8 % | 52 | — | 52 | 4,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 77 | 77 | — | — | 77 | 98,9 % | 1 | — | 1 | 1,0 % | 0 | — | — | 0 | 0,1 % |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 205 | 192 | — | 6 | 198 | 96,6 % | 5 | — | 5 | 2,5 % | 2 | — | — | 2 | 0,8 % |
| 26 | Komisjoni haldus | 1  124 | 960 | 0 | 110 | 1  070 | 95,3 % | 52 | — | 52 | 4,6 % | 1 | — | — | 1 | 0,1 % |
| 27 | Eelarve | 92 | 84 | — | 4 | 89 | 96,6 % | 3 | — | 3 | 3,4 % | — | — | — | — | 0,1 % |
| 28 | Auditeerimine | 12 | 12 | — | 0 | 12 | 96,6 % | 0 | — | 0 | 3,2 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 29 | Statistika | 146 | 131 | — | 8 | 140 | 95,7 % | 5 | — | 5 | 3,7 % | 1 | — | — | 1 | 0,6 % |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 2 | — | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Keeletalitused | 478 | 391 | — | 53 | 444 | 92,9 % | 34 | — | 34 | 7,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,0 % |
| 32 | Energeetika | 1  086 | 955 | — | 34 | 990 | 91,1 % | 94 | — | 94 | 8,6 % | 3 | — | 0 | 3 | 0,3 % |
| 33 | Õigusküsimused | 216 | 205 | — | 4 | 209 | 96,5 % | 7 | — | 7 | 3,2 % | 1 | — | — | 1 | 0,4 % |
| 34 | Kliimameetmed | 122 | 121 | — | 0 | 122 | 99,4 % | 0 | — | 0 | 0,4 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 40 | Reservid | 277 | — | — | — | — | 0,0 % | — | 199 | 199 | 71,8 % | 78 | — | — | 78 | 28,2 % |
| 90 | Teised institutsioonid | 3  931 | 3  445 | 1 | 343 | 3  789 | 96,4 % | 56 | 4 | 60 | 1,5 % | 82 | — | — | 82 | 2,1 % |
| Kokku | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5 % | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | 0 | 21  333 | 14,2 % |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

Võetud kulukohustused

2015. eelarveaastasse ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutatavad assigneeringud kokku

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbeline tulu

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtots-tarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

351

233

—

3

236

67,1 %

115

—

115

32,9 %

0

—

—

0

0,1 %

02

Ettevõtlus ja tööstus

2  754

2  526

—

82

2  608

94,7 %

146

—

146

5,3 %

0

—

—

0

0,0 %

03

Konkurents

100

93

—

3

97

97,2 %

3

—

3

2,8 %

0

—

—

0

0,1 %

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

14  678

10  139

168

5

10  312

70,3 %

576

2  161

2  737

18,6 %

1  629

—

0

1  629

11,1 %

05

Põllumajandus ja maaelu areng

60  141

46  400

—

1  389

47  789

79,5 %

728

2  912

3  640

6,1 %

8  712

—

—

8  712

14,5 %

06

Liikuvus ja transport

2  931

2  854

—

25

2  879

98,2 %

46

—

46

1,6 %

6

—

0

7

0,2 %

07

Keskkond

430

407

—

16

423

98,3 %

6

—

6

1,4 %

1

—

—

1

0,3 %

08

Teadustegevus ja innovatsioon

7  193

6  162

—

840

7  002

97,3 %

191

—

191

2,7 %

—

—

—

—

0,0 %

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

1  759

1  612

—

97

1  708

97,1 %

51

—

51

2,9 %

0

—

—

0

0,0 %

10

Otsene teadustegevus

982

401

—

134

535

54,5 %

447

—

447

45,5 %

—

—

—

—

0,0 %

11

Merendus ja kalandus

1  021

216

—

2

218

21,4 %

28

28

56

5,5 %

746

—

—

746

73,1 %

12

Siseturg ja teenused

133

118

0

5

123

92,3 %

10

—

10

7,5 %

0

—

—

0

0,1 %

13

Regionaal- ja linnapoliitika

33  508

17  066

—

11

17  078

51,0 %

343

6  481

6  824

20,4 %

9  607

—

—

9  607

28,7 %

14

Maksukorraldus ja tolliliit

164

157

—

2

160

97,2 %

5

—

5

2,8 %

0

—

—

0

0,0 %

15

Haridus ja kultuur

3  330

2  877

—

347

3  223

96,8 %

106

—

106

3,2 %

0

—

—

0

0,0 %

16

Teabevahetus

259

246

—

6

252

97,3 %

5

—

5

1,8 %

3

—

—

3

1,0 %

17

Tervise- ja tarbijakaitse

643

604

1

19

624

97,0 %

7

7

13

2,1 %

6

—

—

6

0,9 %

18

Siseküsimused

1  243

508

2

13

523

42,1 %

26

247

273

22,0 %

447

—

—

447

36,0 %

19

Välispoliitika vahendid

739

661

5

21

687

93,1 %

34

15

49

6,6 %

2

—

—

2

0,3 %

20

Kaubandus

122

118

—

2

120

97,9 %

2

0

2

1,4 %

1

—

—

1

0,7 %

21

Arengukoostöö

5  469

5  195

1

157

5  353

97,9 %

107

7

114

2,1 %

2

—

—

2

0,0 %

22

Laienemine

1  488

1  434

—

6

1  440

96,8 %

6

40

46

3,1 %

1

—

0

1

0,1 %

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

1  240

1  163

—

24

1  187

95,8 %

52

—

52

4,2 %

1

—

—

1

0,1 %

24

Pettusevastane võitlus

77

77

—

—

77

98,9 %

1

—

1

1,0 %

0

—

—

0

0,1 %

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

205

192

—

6

198

96,6 %

5

—

5

2,5 %

2

—

—

2

0,8 %

26

Komisjoni haldus

1  124

960

0

110

1  070

95,3 %

52

—

52

4,6 %

1

—

—

1

0,1 %

27

Eelarve

92

84

—

4

89

96,6 %

3

—

3

3,4 %

—

—

—

—

0,1 %

28

Auditeerimine

12

12

—

0

12

96,6 %

0

—

0

3,2 %

0

—

—

0

0,2 %

29

Statistika

146

131

—

8

140

95,7 %

5

—

5

3,7 %

1

—

—

1

0,6 %

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

2

—

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Keeletalitused

478

391

—

53

444

92,9 %

34

—

34

7,1 %

0

—

—

0

0,0 %

32

Energeetika

1  086

955

—

34

990

91,1 %

94

—

94

8,6 %

3

—

0

3

0,3 %

33

Õigusküsimused

216

205

—

4

209

96,5 %

7

—

7

3,2 %

1

—

—

1

0,4 %

34

Kliimameetmed

122

121

—

0

122

99,4 %

0

—

0

0,4 %

0

—

—

0

0,2 %

40

Reservid

277

—

—

—

—

0,0 %

—

199

199

71,8 %

78

—

—

78

28,2 %

90

Teised institutsioonid

3  931

3  445

1

343

3  789

96,4 %

56

4

60

1,5 %

82

—

—

82

2,1 %

Kokku

Kokku

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5 %

75,5 %

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

0

0

21  333

21  333

14,2 %

14,2 %

5.7.1.   
  Poliitikavaldkond: eelarve- ja tegelike maksete võrdlus

Poliitikavaldkond: eelarve- ja tegelike maksete võrdlus

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Esialgne vastuvõetud eelarve | Paranduseelarved ja ümberpaigutused | Lõplik vastuvõetud eelarve | Täiendavad Assigneeringud (24) | Kasutatavad assigneeringud kokku | Tehtud maksed |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 297 | 2 | 300 | 129 | 429 | 306 |
| 02 | Ettevõtlus ja tööstus | 2  105 | 60 | 2  165 | 322 | 2  486 | 2  237 |
| 03 | Konkurents | 94 | (1) | 93 | 14 | 107 | 96 |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 11  622 | (341) | 11  280 | 242 | 11  522 | 11  403 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 55  635 | (518) | 55  117 | 2  003 | 57  120 | 55  766 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 1  003 | 1 | 1  004 | 85 | 1  089 | 1  037 |
| 07 | Keskkond | 346 | 1 | 347 | 37 | 384 | 362 |
| 08 | Teadustegevus ja innovatsioon | 4  107 | (11) | 4  096 | 1  525 | 5  621 | 4  918 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 961 | 107 | 1  068 | 275 | 1  343 | 1  184 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 420 | (23) | 397 | 552 | 949 | 508 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 780 | 8 | 788 | 35 | 823 | 805 |
| 12 | Siseturg ja teenused | 117 | (3) | 114 | 21 | 134 | 119 |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 40  223 | 3  244 | 43  467 | 528 | 43  995 | 43  979 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 122 | 10 | 133 | 13 | 146 | 138 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2  242 | 178 | 2  420 | 549 | 2  969 | 2  673 |
| 16 | Teabevahetus | 245 | 6 | 251 | 25 | 276 | 257 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 567 | (13) | 553 | 37 | 590 | 571 |
| 18 | Siseküsimused | 763 | 5 | 768 | 35 | 803 | 789 |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 463 | 74 | 537 | 55 | 593 | 552 |
| 20 | Kaubandus | 115 | 1 | 116 | 7 | 123 | 118 |
| 21 | Arengukoostöö | 3  658 | 286 | 3  944 | 248 | 4  192 | 4  133 |
| 22 | Laienemine | 904 | (12) | 892 | 17 | 908 | 898 |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 851 | 564 | 1  415 | 83 | 1  498 | 1  430 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 75 | 0 | 75 | 9 | 84 | 75 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 195 | (0) | 195 | 26 | 221 | 199 |
| 26 | Komisjoni haldus | 991 | (30) | 961 | 324 | 1  285 | 1  060 |
| 27 | Eelarve | 96 | (11) | 84 | 14 | 99 | 88 |
| 28 | Auditeerimine | 12 | (0) | 12 | 1 | 13 | 12 |
| 29 | Statistika | 152 | (21) | 131 | 28 | 160 | 139 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1  450 | 44 | 1  494 | 2 | 1  495 | 1  493 |
| 31 | Keeletalitused | 388 | 3 | 391 | 107 | 498 | 445 |
| 32 | Energeetika | 588 | 68 | 656 | 149 | 805 | 733 |
| 33 | Õigusküsimused | 193 | (6) | 187 | 16 | 202 | 193 |
| 34 | Kliimameetmed | 43 | 9 | 52 | 4 | 55 | 50 |
| 40 | Reservid | 150 | (150) | — | — | — | — |
| 90 | Teised institutsioonid | 3  532 | (0) | 3  531 | 944 | 4  475 | 3  729 |
| Kokku | 1 35  505 | 3  530 | 1 39  034 | 8  460 | 1 47  495 | 1 42  497 |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

Esialgne vastuvõetud eelarve

Paranduseelarved ja ümberpaigutused

Lõplik vastuvõetud eelarve

Täiendavad Assigneeringud (24)

24

Kasutatavad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

297

2

300

129

429

306

02

Ettevõtlus ja tööstus

2  105

60

2  165

322

2  486

2  237

03

Konkurents

94

(1)

93

14

107

96

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

11  622

(341)

11  280

242

11  522

11  403

05

Põllumajandus ja maaelu areng

55  635

(518)

55  117

2  003

57  120

55  766

06

Liikuvus ja transport

1  003

1

1  004

85

1  089

1  037

07

Keskkond

346

1

347

37

384

362

08

Teadustegevus ja innovatsioon

4  107

(11)

4  096

1  525

5  621

4  918

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

961

107

1  068

275

1  343

1  184

10

Otsene teadustegevus

420

(23)

397

552

949

508

11

Merendus ja kalandus

780

8

788

35

823

805

12

Siseturg ja teenused

117

(3)

114

21

134

119

13

Regionaal- ja linnapoliitika

40  223

3  244

43  467

528

43  995

43  979

14

Maksukorraldus ja tolliliit

122

10

133

13

146

138

15

Haridus ja kultuur

2  242

178

2  420

549

2  969

2  673

16

Teabevahetus

245

6

251

25

276

257

17

Tervise- ja tarbijakaitse

567

(13)

553

37

590

571

18

Siseküsimused

763

5

768

35

803

789

19

Välispoliitika vahendid

463

74

537

55

593

552

20

Kaubandus

115

1

116

7

123

118

21

Arengukoostöö

3  658

286

3  944

248

4  192

4  133

22

Laienemine

904

(12)

892

17

908

898

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

851

564

1  415

83

1  498

1  430

24

Pettusevastane võitlus

75

0

75

9

84

75

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

195

(0)

195

26

221

199

26

Komisjoni haldus

991

(30)

961

324

1  285

1  060

27

Eelarve

96

(11)

84

14

99

88

28

Auditeerimine

12

(0)

12

1

13

12

29

Statistika

152

(21)

131

28

160

139

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1  450

44

1  494

2

1  495

1  493

31

Keeletalitused

388

3

391

107

498

445

32

Energeetika

588

68

656

149

805

733

33

Õigusküsimused

193

(6)

187

16

202

193

34

Kliimameetmed

43

9

52

4

55

50

40

Reservid

150

(150)

—

—

—

—

90

Teised institutsioonid

3  532

(0)

3  531

944

4  475

3  729

Kokku

Kokku

1 35  505

1 35  505

3  530

3  530

1 39  034

1 39  034

8  460

8  460

1 47  495

1 47  495

1 42  497

1 42  497

5.8.   POLIITIKAVALDKOND: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

POLIITIKAVALDKOND: MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Kasutatavad assigneeringud kokku | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbeline tulu | Kokku | % | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtots-tarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15= 12+13 +14 | 16=15/1 |
| 01 | Majandus- ja rahandusküsimused | 429 | 293 | 7 | 5 | 306 | 71,2 % | 7 | — | 116 | 122 | 28,5 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,3 % |
| 02 | Ettevõtlus ja tööstus | 2  486 | 2  144 | 12 | 81 | 2  237 | 90,0 % | 18 | — | 227 | 245 | 9,9 % | 3 | 2 | — | 4 | 0,2 % |
| 03 | Konkurents | 107 | 87 | 7 | 3 | 96 | 90,0 % | 7 | — | 3 | 10 | 9,5 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 11  522 | 11  226 | 48 | 129 | 11  403 | 99,0 % | 15 | 36 | 62 | 112 | 1,0 % | 4 | 2 | — | 6 | 0,1 % |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 57  120 | 54  224 | 20 | 1  522 | 55  766 | 97,6 % | 23 | 868 | 459 | 1  350 | 2,4 % | 2 | 2 | — | 4 | 0,0 % |
| 06 | Liikuvus ja transport | 1  089 | 997 | 5 | 35 | 1  037 | 95,2 % | 5 | — | 44 | 49 | 4,5 % | 2 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 07 | Keskkond | 384 | 330 | 18 | 15 | 362 | 94,5 % | 16 | — | 4 | 20 | 5,2 % | 1 | 0 | — | 1 | 0,3 % |
| 08 | Teadustegevus ja innovatsioon | 5  621 | 4  080 | 28 | 810 | 4  918 | 87,5 % | 16 | — | 680 | 696 | 12,4 % | — | 8 | — | 8 | 0,1 % |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 1  343 | 1  052 | 15 | 117 | 1  184 | 88,2 % | 16 | — | 142 | 158 | 11,7 % | 0 | 1 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 10 | Otsene teadustegevus | 949 | 353 | 47 | 108 | 508 | 53,6 % | 43 | — | 389 | 433 | 45,6 % | — | 8 | — | 8 | 0,8 % |
| 11 | Merendus ja kalandus | 823 | 782 | 4 | 19 | 805 | 97,8 % | 3 | — | 11 | 14 | 1,7 % | 3 | 1 | — | 4 | 0,5 % |
| 12 | Siseturg ja teenused | 134 | 109 | 5 | 5 | 119 | 88,6 % | 4 | — | 10 | 14 | 10,1 % | 1 | 0 | — | 2 | 1,3 % |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 43  995 | 43  456 | 390 | 133 | 43  979 | 100,0 % | 11 | — | 3 | 14 | 0,0 % | 0 | 1 | — | 2 | 0,0 % |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 146 | 128 | 6 | 3 | 138 | 94,7 % | 4 | — | 3 | 7 | 5,1 % | 0 | — | — | 0 | 0,2 % |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2  969 | 2  405 | 11 | 257 | 2  673 | 90,1 % | 13 | — | 280 | 293 | 9,9 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,1 % |
| 16 | Teabevahetus | 276 | 241 | 13 | 4 | 257 | 93,3 % | 10 | 0 | 7 | 17 | 6,2 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,5 % |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 590 | 543 | 11 | 17 | 571 | 96,7 % | 10 | — | 8 | 18 | 3,0 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 0,3 % |
| 18 | Siseküsimused | 803 | 762 | 4 | 22 | 789 | 98,2 % | 3 | — | 8 | 12 | 1,5 % | 2 | 0 | — | 3 | 0,4 % |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 593 | 527 | 2 | 24 | 552 | 93,2 % | 4 | 6 | 29 | 39 | 6,6 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 20 | Kaubandus | 123 | 113 | 3 | 2 | 118 | 95,9 % | 3 | — | 2 | 5 | 3,9 % | 0 | — | — | 0 | 0,3 % |
| 21 | Arengukoostöö | 4  192 | 3  917 | 23 | 193 | 4  133 | 98,6 % | 25 | — | 29 | 54 | 1,3 % | 1 | 3 | — | 5 | 0,1 % |
| 22 | Laienemine | 908 | 885 | 4 | 9 | 898 | 98,8 % | 6 | — | 3 | 9 | 1,0 % | 1 | 1 | 0 | 2 | 0,2 % |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 1  498 | 1  405 | 8 | 17 | 1  430 | 95,4 % | 7 | 3 | 58 | 68 | 4,5 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 0,1 % |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 84 | 68 | 6 | 0 | 75 | 88,6 % | 7 | 0 | 1 | 7 | 8,8 % | 0 | 2 | — | 2 | 2,7 % |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 221 | 180 | 13 | 5 | 199 | 90,1 % | 13 | — | 6 | 19 | 8,5 % | 2 | 1 | — | 3 | 1,4 % |
| 26 | Komisjoni haldus | 1  285 | 833 | 150 | 77 | 1  060 | 82,5 % | 128 | — | 87 | 215 | 16,7 % | 1 | 10 | — | 11 | 0,8 % |
| 27 | Eelarve | 99 | 79 | 6 | 3 | 88 | 89,2 % | 6 | — | 4 | 10 | 10,3 % | 0 | 0 | — | 1 | 0,5 % |
| 28 | Auditeerimine | 13 | 11 | 0 | 0 | 12 | 92,6 % | 0 | — | 0 | 1 | 6,7 % | 0 | 0 | — | 0 | 0,8 % |
| 29 | Statistika | 160 | 126 | 5 | 8 | 139 | 86,9 % | 5 | — | 15 | 20 | 12,2 % | — | 1 | — | 1 | 0,8 % |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | 1  495 | 1  493 | — | — | 1  493 | 99,8 % | 0 | — | 2 | 2 | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| 31 | Keeletalitused | 498 | 377 | 19 | 49 | 445 | 89,5 % | 14 | — | 38 | 52 | 10,4 % | 0 | 1 | — | 1 | 0,2 % |
| 32 | Energeetika | 805 | 650 | 4 | 79 | 733 | 91,0 % | 5 | — | 63 | 69 | 8,5 % | 1 | 1 | 2 | 4 | 0,4 % |
| 33 | Õigusküsimused | 202 | 183 | 3 | 7 | 193 | 95,1 % | 3 | — | 5 | 8 | 4,1 % | 1 | 1 | — | 2 | 0,8 % |
| 34 | Kliimameetmed | 55 | 48 | 2 | 0 | 50 | 91,1 % | 3 | — | 1 | 4 | 6,4 % | 1 | 1 | — | 1 | 2,4 % |
| 40 | Reservid | — | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| 90 | Teised institutsioonid | 4  475 | 3  027 | 402 | 300 | 3  729 | 83,3 % | 418 | 4 | 192 | 614 | 13,7 % | 82 | 50 | — | 132 | 2,9 % |
| Kokku | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutatavad assigneeringud kokku

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbeline tulu

Kokku

%

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtots-tarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15= 12+13 +14

16=15/1

01

Majandus- ja rahandusküsimused

429

293

7

5

306

71,2 %

7

—

116

122

28,5 %

0

1

—

1

0,3 %

02

Ettevõtlus ja tööstus

2  486

2  144

12

81

2  237

90,0 %

18

—

227

245

9,9 %

3

2

—

4

0,2 %

03

Konkurents

107

87

7

3

96

90,0 %

7

—

3

10

9,5 %

0

0

—

1

0,5 %

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

11  522

11  226

48

129

11  403

99,0 %

15

36

62

112

1,0 %

4

2

—

6

0,1 %

05

Põllumajandus ja maaelu areng

57  120

54  224

20

1  522

55  766

97,6 %

23

868

459

1  350

2,4 %

2

2

—

4

0,0 %

06

Liikuvus ja transport

1  089

997

5

35

1  037

95,2 %

5

—

44

49

4,5 %

2

1

0

2

0,2 %

07

Keskkond

384

330

18

15

362

94,5 %

16

—

4

20

5,2 %

1

0

—

1

0,3 %

08

Teadustegevus ja innovatsioon

5  621

4  080

28

810

4  918

87,5 %

16

—

680

696

12,4 %

—

8

—

8

0,1 %

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

1  343

1  052

15

117

1  184

88,2 %

16

—

142

158

11,7 %

0

1

0

1

0,1 %

10

Otsene teadustegevus

949

353

47

108

508

53,6 %

43

—

389

433

45,6 %

—

8

—

8

0,8 %

11

Merendus ja kalandus

823

782

4

19

805

97,8 %

3

—

11

14

1,7 %

3

1

—

4

0,5 %

12

Siseturg ja teenused

134

109

5

5

119

88,6 %

4

—

10

14

10,1 %

1

0

—

2

1,3 %

13

Regionaal- ja linnapoliitika

43  995

43  456

390

133

43  979

100,0 %

11

—

3

14

0,0 %

0

1

—

2

0,0 %

14

Maksukorraldus ja tolliliit

146

128

6

3

138

94,7 %

4

—

3

7

5,1 %

0

—

—

0

0,2 %

15

Haridus ja kultuur

2  969

2  405

11

257

2  673

90,1 %

13

—

280

293

9,9 %

1

1

—

2

0,1 %

16

Teabevahetus

276

241

13

4

257

93,3 %

10

0

7

17

6,2 %

0

1

—

1

0,5 %

17

Tervise- ja tarbijakaitse

590

543

11

17

571

96,7 %

10

—

8

18

3,0 %

0

2

0

2

0,3 %

18

Siseküsimused

803

762

4

22

789

98,2 %

3

—

8

12

1,5 %

2

0

—

3

0,4 %

19

Välispoliitika vahendid

593

527

2

24

552

93,2 %

4

6

29

39

6,6 %

0

1

—

1

0,2 %

20

Kaubandus

123

113

3

2

118

95,9 %

3

—

2

5

3,9 %

0

—

—

0

0,3 %

21

Arengukoostöö

4  192

3  917

23

193

4  133

98,6 %

25

—

29

54

1,3 %

1

3

—

5

0,1 %

22

Laienemine

908

885

4

9

898

98,8 %

6

—

3

9

1,0 %

1

1

0

2

0,2 %

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

1  498

1  405

8

17

1  430

95,4 %

7

3

58

68

4,5 %

1

0

0

1

0,1 %

24

Pettusevastane võitlus

84

68

6

0

75

88,6 %

7

0

1

7

8,8 %

0

2

—

2

2,7 %

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

221

180

13

5

199

90,1 %

13

—

6

19

8,5 %

2

1

—

3

1,4 %

26

Komisjoni haldus

1  285

833

150

77

1  060

82,5 %

128

—

87

215

16,7 %

1

10

—

11

0,8 %

27

Eelarve

99

79

6

3

88

89,2 %

6

—

4

10

10,3 %

0

0

—

1

0,5 %

28

Auditeerimine

13

11

0

0

12

92,6 %

0

—

0

1

6,7 %

0

0

—

0

0,8 %

29

Statistika

160

126

5

8

139

86,9 %

5

—

15

20

12,2 %

—

1

—

1

0,8 %

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

1  495

1  493

—

—

1  493

99,8 %

0

—

2

2

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

31

Keeletalitused

498

377

19

49

445

89,5 %

14

—

38

52

10,4 %

0

1

—

1

0,2 %

32

Energeetika

805

650

4

79

733

91,0 %

5

—

63

69

8,5 %

1

1

2

4

0,4 %

33

Õigusküsimused

202

183

3

7

193

95,1 %

3

—

5

8

4,1 %

1

1

—

2

0,8 %

34

Kliimameetmed

55

48

2

0

50

91,1 %

3

—

1

4

6,4 %

1

1

—

1

2,4 %

40

Reservid

—

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

90

Teised institutsioonid

4  475

3  027

402

300

3  729

83,3 %

418

4

192

614

13,7 %

82

50

—

132

2,9 %

Kokku

Kokku

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

5.9.   POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE MUUTUSED

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus | Eelarveaasta kulukohustused | |
| Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused | Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine | Maksed | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused | Maksed | Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga | Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 739 | (3) | (122) | 615 | 236 | (184) | — | 52 | 667 |
| 02 | Ettevõtlus ja tööstus | 1  855 | 23) | (724) | 1  109 | 2  608 | (1  513) | (0) | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Konkurents | 8 | (0) | (7) | — | 97 | (89) | — | 7 | 7 |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 27  559 | (344) | (10  165) | 17  049 | 10  312 | (1  238) | (0) | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 25  354 | (70) | (11  148) | 14  136 | 47  789 | (44  618) | (0) | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 3  994 | (188) | 867) | 2  939 | 2  879 | (170) | (0) | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Keskkond | 1  055 | (22) | (245) | 788 | 423 | (117) | — | 306 | 1  093 |
| 08 | Teadustegevus ja innovatsioon | 12  907 | (161) | (3  551) | 9  194 | 7  002 | (1  367) | (3) | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 2  823 | (42) | (1  000) | 1  781 | 1  708 | (184) | (0) | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 202 | (21) | (122) | 59 | 535 | (386) | (0) | 149 | 208 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 2  360 | (202) | 683) | 1  475 | 218 | (122) | (0) | 96 | 1  571 |
| 12 | Siseturg ja teenused | 21 | (3) | (14) | 3 | 123 | (105) | — | 19 | 22 |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 1 12  172 | (1  033) | (43  087) | 68  052 | 17  078 | 892) | (0) | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | 106 | (5) | (65) | 36 | 160 | (73) | — | 86 | 122 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 2  387 | 58) | (989) | 1  341 | 3  223 | (1  684) | (0) | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Teabevahetus | 125 | (9) | (92) | 24 | 252 | (165) | (0) | 86 | 110 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 616 | (134) | (271) | 211 | 624 | (300) | — | 324 | 535 |
| 18 | Siseküsimused | 1  992 | (141) | (431) | 1  421 | 523 | (358) | — | 165 | 1  586 |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 770 | (42) | (367) | 360 | 687 | (185) | (1) | 501 | 862 |
| 20 | Kaubandus | 21 | (1) | (13) | 7 | 120 | (105) | — | 15 | 22 |
| 21 | Areng ja koostöö | 15  617 | (457) | (3  266) | 11  894 | 5  353 | (867) | (0) | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Laienemine | 3  206 | (79) | 804) | 2  323 | 1  440 | (94) | (1) | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 918 | (5) | (654) | 259 | 1  187 | 775) | (0) | 412 | 671 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 38 | (9) | (21) | 8 | 77 | (54) | — | 23 | 31 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | 15 | (1) | (14) | — | 198 | (185) | — | 14 | 14 |
| 26 | Komisjoni haldus | 201 | (11) | (177) | 13 | 1  070 | 883) | (0) | 187 | 201 |
| 27 | Eelarve | 7 | (0) | (6) | — | 89 | (82) | — | 7 | 7 |
| 28 | Auditeerimine | 1 | (0) | (0) | — | 12 | (12) | — | 0 | 0 |
| 29 | Statistika | 113 | 9) | 58) | 46 | 140 | (81) | — | 59 | 105 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | — | — | — | — | 1  493 | (1  493) | (0) | — | — |
| 31 | Keeletalitused | 20 | 1) | (19) | — | 444 | (426) | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Energeetika | 4  434 | (274) | (648) | 3  512 | 990 | (85) | (0) | 904 | 4  416 |
| 33 | Õigusküsimused | 183 | (18) | (81) | 84 | 209 | (112) | — | 97 | 181 |
| 34 | Kliimameetmed | 36 | (1) | (20) | 14 | 122 | (30) | — | 91 | 105 |
| 40 | Reservid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Teised institutsioonid | 557 | (156) | (402) | — | 3  789 | (3  328) | (8) | 453 | 453 |
| Kokku | 2 22  410 | (3  522) | (80  136) | 1 38  753 | 1 13  208 | (62  361) | (14) | 50  832 | 1 89  585 |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

Täitmata kulukohustused eelneva eelarveaasta lõpus

Eelarveaasta kulukohustused

Eelnevast eelarveaastast ülekantud kulukohustused

Vabastatud assigneeringud/ümberhindamine/tühistamine

Maksed

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Eelarveaasta jooksul võetud kulukohustused

Maksed

Selliste kulukohustuste tühistamine, mida ei saa järgmisesse eelarveaastasse üle kanda

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga

Täitmata kulukohustused eelarveaasta lõpu seisuga kokku

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

739

(3)

(122)

615

236

(184)

—

52

667

02

Ettevõtlus ja tööstus

1  855

23)

(724)

1  109

2  608

(1  513)

(0)

1  095

2  204

03

Konkurents

8

(0)

(7)

—

97

(89)

—

7

7

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

27  559

(344)

(10  165)

17  049

10  312

(1  238)

(0)

9  074

26  124

05

Põllumajandus ja maaelu areng

25  354

(70)

(11  148)

14  136

47  789

(44  618)

(0)

3  171

17  308

06

Liikuvus ja transport

3  994

(188)

867)

2  939

2  879

(170)

(0)

2  708

5  647

07

Keskkond

1  055

(22)

(245)

788

423

(117)

—

306

1  093

08

Teadustegevus ja innovatsioon

12  907

(161)

(3  551)

9  194

7  002

(1  367)

(3)

5  631

14  826

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

2  823

(42)

(1  000)

1  781

1  708

(184)

(0)

1  524

3  305

10

Otsene teadustegevus

202

(21)

(122)

59

535

(386)

(0)

149

208

11

Merendus ja kalandus

2  360

(202)

683)

1  475

218

(122)

(0)

96

1  571

12

Siseturg ja teenused

21

(3)

(14)

3

123

(105)

—

19

22

13

Regionaal- ja linnapoliitika

1 12  172

(1  033)

(43  087)

68  052

17  078

892)

(0)

16  185

84  237

14

Maksukorraldus ja tolliliit

106

(5)

(65)

36

160

(73)

—

86

122

15

Haridus ja kultuur

2  387

58)

(989)

1  341

3  223

(1  684)

(0)

1  539

2  879

16

Teabevahetus

125

(9)

(92)

24

252

(165)

(0)

86

110

17

Tervise- ja tarbijakaitse

616

(134)

(271)

211

624

(300)

—

324

535

18

Siseküsimused

1  992

(141)

(431)

1  421

523

(358)

—

165

1  586

19

Välispoliitika vahendid

770

(42)

(367)

360

687

(185)

(1)

501

862

20

Kaubandus

21

(1)

(13)

7

120

(105)

—

15

22

21

Areng ja koostöö

15  617

(457)

(3  266)

11  894

5  353

(867)

(0)

4  486

16  379

22

Laienemine

3  206

(79)

804)

2  323

1  440

(94)

(1)

1  346

3  669

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

918

(5)

(654)

259

1  187

775)

(0)

412

671

24

Pettusevastane võitlus

38

(9)

(21)

8

77

(54)

—

23

31

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

15

(1)

(14)

—

198

(185)

—

14

14

26

Komisjoni haldus

201

(11)

(177)

13

1  070

883)

(0)

187

201

27

Eelarve

7

(0)

(6)

—

89

(82)

—

7

7

28

Auditeerimine

1

(0)

(0)

—

12

(12)

—

0

0

29

Statistika

113

9)

58)

46

140

(81)

—

59

105

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

—

—

—

—

1  493

(1  493)

(0)

—

—

31

Keeletalitused

20

1)

(19)

—

444

(426)

(0)

18

18

32

Energeetika

4  434

(274)

(648)

3  512

990

(85)

(0)

904

4  416

33

Õigusküsimused

183

(18)

(81)

84

209

(112)

—

97

181

34

Kliimameetmed

36

(1)

(20)

14

122

(30)

—

91

105

40

Reservid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Teised institutsioonid

557

(156)

(402)

—

3  789

(3  328)

(8)

453

453

Kokku

Kokku

2 22  410

2 22  410

(3  522)

(3  522)

(80  136)

(80  136)

1 38  753

1 38  753

1 13  208

1 13  208

(62  361)

(62  361)

(14)

(14)

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.10.   POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

POLIITIKAVALDKOND: TÄITMATA KULUKOHUSTUSTE JAOTUMINE NENDE TEKKIMISE AASTATE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Poliitikavaldkond | <2008 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Kokku |
| 01 | Majandus- ja rahandusvaldkond | 30 | — | 0 | 0 | 160 | 178 | 246 | 52 | 667 |
| 02 | Ettevõtlus ja tööstus | 14 | 13 | 34 | 54 | 192 | 349 | 452 | 1  095 | 2  204 |
| 03 | Konkurents | — | — | — | — | — | — | 0 | 7 | 7 |
| 04 | Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine | 538 | 6 | 70 | 189 | 1  603 | 4  687 | 9  956 | 9  074 | 26  124 |
| 05 | Põllumajandus ja maaelu areng | 150 | — | 0 | 0 | 183 | 3  061 | 10  742 | 3  171 | 17  308 |
| 06 | Liikuvus ja transport | 84 | 23 | 128 | 238 | 588 | 746 | 1  132 | 2  708 | 5  647 |
| 07 | Keskkond | 28 | 49 | 84 | 105 | 146 | 174 | 201 | 306 | 1  093 |
| 08 | Teadustegevus ja innovatsioon | 62 | 86 | 226 | 477 | 1  288 | 2  840 | 4  216 | 5  631 | 14  826 |
| 09 | Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia | 16 | 13 | 54 | 82 | 183 | 516 | 917 | 1  524 | 3  305 |
| 10 | Otsene teadustegevus | 5 | 5 | 2 | 4 | 4 | 11 | 29 | 149 | 208 |
| 11 | Merendus ja kalandus | 160 | 1 | 7 | 10 | 43 | 514 | 739 | 96 | 1  571 |
| 12 | Siseturg ja teenused | — | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 2 | 19 | 22 |
| 13 | Regionaal- ja linnapoliitika | 2  439 | 197 | 249 | 1  871 | 6  732 | 18  311 | 38  253 | 16  185 | 84  237 |
| 14 | Maksukorraldus ja tolliliit | — | — | — | 0 | 2 | 9 | 25 | 86 | 122 |
| 15 | Haridus ja kultuur | 27 | 34 | 44 | 66 | 164 | 391 | 615 | 1  539 | 2  879 |
| 16 | Teabevahetus | — | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 20 | 86 | 110 |
| 17 | Tervise- ja tarbijakaitse | 1 | 6 | 18 | 30 | 23 | 30 | 103 | 324 | 535 |
| 18 | Siseküsimused | 12 | 23 | 53 | 120 | 217 | 425 | 571 | 165 | 1  586 |
| 19 | Välispoliitika vahendid | 4 | 6 | 13 | 23 | 44 | 108 | 162 | 501 | 862 |
| 20 | Kaubandus | — | — | — | 0 | 0 | 2 | 4 | 15 | 22 |
| 21 | Areng ja koostöö | 500 | 450 | 708 | 1  061 | 1  825 | 3  245 | 4  106 | 4  486 | 16  379 |
| 22 | Laienemine | 111 | 76 | 109 | 227 | 410 | 606 | 784 | 1  346 | 3  669 |
| 23 | Humanitaarabi ja kodanikukaitse | 2 | 8 | 13 | 25 | 26 | 33 | 151 | 412 | 671 |
| 24 | Pettusevastane võitlus | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 2 | 4 | 23 | 31 |
| 25 | Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine | — | — | — | — | — | — | (0) | 14 | 14 |
| 26 | Komisjoni haldus | — | — | — | 0 | 0 | 1 | 12 | 187 | 201 |
| 27 | Eelarve | — | — | — | — | — | — | (0) | 7 | 7 |
| 28 | Auditeerimine | — | — | — | — | — | — | (0) | 0 | 0 |
| 29 | Statistika | 1 | 0 | 0 | 1 | 4 | 12 | 28 | 59 | 105 |
| 30 | Pensionid ja nendega seotud kulud | — | — | — | — | — | — | 0 | (0) | — |
| 31 | Keeletalitused | — | — | — | — | — | — | (0) | 18 | 18 |
| 32 | Energeetika | 25 | 36 | 770 | 1  349 | 411 | 386 | 534 | 904 | 4  416 |
| 33 | Õigusküsimused | — | 0 | 1 | 2 | 11 | 18 | 52 | 97 | 181 |
| 34 | Kliimameetmed | — | — | — | 0 | 1 | 3 | 11 | 91 | 105 |
| 40 | Reservid | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 90 | Teised institutsioonid | — | — | — | — | — | — | — | 453 | 453 |
| Kokku | 4  211 | 1  034 | 2  586 | 5  937 | 14  261 | 36  658 | 74  066 | 50  832 | 1 89  585 |

(miljonites eurodes)

Poliitikavaldkond

<2008

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Kokku

01

Majandus- ja rahandusvaldkond

30

—

0

0

160

178

246

52

667

02

Ettevõtlus ja tööstus

14

13

34

54

192

349

452

1  095

2  204

03

Konkurents

—

—

—

—

—

—

0

7

7

04

Tööhõive, sotsiaalküsimused ja kaasamine

538

6

70

189

1  603

4  687

9  956

9  074

26  124

05

Põllumajandus ja maaelu areng

150

—

0

0

183

3  061

10  742

3  171

17  308

06

Liikuvus ja transport

84

23

128

238

588

746

1  132

2  708

5  647

07

Keskkond

28

49

84

105

146

174

201

306

1  093

08

Teadustegevus ja innovatsioon

62

86

226

477

1  288

2  840

4  216

5  631

14  826

09

Sidevõrgud, sisu ja tehnoloogia

16

13

54

82

183

516

917

1  524

3  305

10

Otsene teadustegevus

5

5

2

4

4

11

29

149

208

11

Merendus ja kalandus

160

1

7

10

43

514

739

96

1  571

12

Siseturg ja teenused

—

0

0

1

0

0

2

19

22

13

Regionaal- ja linnapoliitika

2  439

197

249

1  871

6  732

18  311

38  253

16  185

84  237

14

Maksukorraldus ja tolliliit

—

—

—

0

2

9

25

86

122

15

Haridus ja kultuur

27

34

44

66

164

391

615

1  539

2  879

16

Teabevahetus

—

0

0

1

1

2

20

86

110

17

Tervise- ja tarbijakaitse

1

6

18

30

23

30

103

324

535

18

Siseküsimused

12

23

53

120

217

425

571

165

1  586

19

Välispoliitika vahendid

4

6

13

23

44

108

162

501

862

20

Kaubandus

—

—

—

0

0

2

4

15

22

21

Areng ja koostöö

500

450

708

1  061

1  825

3  245

4  106

4  486

16  379

22

Laienemine

111

76

109

227

410

606

784

1  346

3  669

23

Humanitaarabi ja kodanikukaitse

2

8

13

25

26

33

151

412

671

24

Pettusevastane võitlus

0

1

1

0

0

2

4

23

31

25

Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine

—

—

—

—

—

—

(0)

14

14

26

Komisjoni haldus

—

—

—

0

0

1

12

187

201

27

Eelarve

—

—

—

—

—

—

(0)

7

7

28

Auditeerimine

—

—

—

—

—

—

(0)

0

0

29

Statistika

1

0

0

1

4

12

28

59

105

30

Pensionid ja nendega seotud kulud

—

—

—

—

—

—

0

(0)

—

31

Keeletalitused

—

—

—

—

—

—

(0)

18

18

32

Energeetika

25

36

770

1  349

411

386

534

904

4  416

33

Õigusküsimused

—

0

1

2

11

18

52

97

181

34

Kliimameetmed

—

—

—

0

1

3

11

91

105

40

Reservid

—

—

—

—

—

—

—

—

—

90

Teised institutsioonid

—

—

—

—

—

—

—

453

453

Kokku

Kokku

4  211

4  211

1  034

1  034

2  586

2  586

5  937

5  937

14  261

14  261

36  658

36  658

74  066

74  066

50  832

50  832

1 89  585

1 89  585

5.11.   2014. AASTAL KANTUD KULUD

2014. AASTAL KANTUD KULUD

2014. aasta oli uue 2014.-2020. aasta programmitöö perioodi esimene aasta.

Kulukohustused

Kulukohustused

Kõigi institutsioonide esialgses eelarves, mis ei hõlma erivahendeid, oli kulukohustuste assigneeringute kogumahuks 1 42  184 miljonit eurot. See on võrreldes 2013. aasta lõpliku eelarvega 6 % vähem ning jättis mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärani 445 miljoni euro suuruse varu.

Lõplikku eelarvet täideti kulukohustuste osas programmitöö perioodi esimesel aastal 76 % ulatuses peamiselt viivituste tõttu ühiselt hallatavate vahenditega seotud tegevusprogrammide heakskiitmisel. Paranduseelarvetega tehtavad muudatused olid tühised, välja arvatud Euroopa Liidu Solidaarsusfondi vahendite kasutuselevõtmine 127 miljoni euro ulatuses. Kulukohustusi kasutati kogusummas 1 09  256 miljonit eurot, mis tähendab, et 33  434 miljonit eurot jäi kasutamata. See kompenseeritakse täielikult erinevate ühiselt hallatavate vahendite kulukohustuste ümberplaneerimise ja 2015. aastasse ülekandmisega.

2014. aastal kasutamata jäänud kulukohustuste assigneeringute ümberplaneerimine 2015. ja 2016. aastasse (vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku artiklile 19) lepiti kokku 2015. aasta aprillis, kui muudeti ka mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid ning sellega seotud 2015. aasta paranduseelarvet. Põhiline mõju 2015. aasta puhul väljendub alamrubriigis 1b (11,2 miljardit eurot) ja rubriigis 2 (5 miljardit eurot). 2016. aasta puhul toimus põhiline muudatus rubriigis 2 (4,4 miljardit eurot).

Kulukohustuste madal kasutamise määr uue programmiperioodi alguses 2014. aastal tõi kaasa täitmata kulukohustuste vähenemise 32,8 miljardi euro (15 %) võrra, mis on ümberplaneeritud või ülekantud summade ulatuse tõttu ainult ajutine.

Maksed

Maksed

Maksete assigneeringute kogusummaks oli pärast 2014. aasta eelarveprojekti tehtud 556 miljoni euro suurust kärbet (sealhulgas kirjalikud muutmisettepanekud 1 ja 2) algselt ette nähtud 1 35  505 miljonit eurot (sealhulgas erivahendid), mis vastab 1 %-le ELi kogurahvatulust. See on 2013. aasta lõpliku vastuvõetud eelarvega võrreldes 6 % (9 miljardit eurot) vähem. Selline maksete assigneeringute algne tase jättis mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärani ainult 711 miljoni euro suuruse varu. Uue programmitöö perioodi esimese aasta maksete assigneeringute ülemmäär määrati kindlaks erakordselt madalal tasemel, st enam kui 8 miljardit eurot madalamal kui 2013. aasta ning 6 miljardit eurot madalamal kui 2015. aasta tase. Kohe algusest oli selge, et täitmata kulukohustuste ulatuse tõttu avaldub kogu 2014. aasta vältel maksete assigneeringutele tugev surve muuta vajaminevate assigneeringute summat ning juhtida eelarve täitmist väga aktiivselt.

Tegevuseelarve ridade maksete assigneeringute puhaskasv ulatus paranduseelarvete kaudu 3  599 miljoni euroni. Sellega jäid maksete assigneeringud aasta lõpu seisuga allapoole finantsraamistikus ette nähtud ülemmäära, kuna kasutusele võeti ettenägemata kulude varu ning viimase abinõuna erivahendid, et reageerida ettenägematutele olukordadele. Nõukogu ja Euroopa Parlament lükkasid komisjoni koondümberpaigutuse ettepaneku tagasi ning kasutasid paranduseelarvetes ümberpaigutuste tegemiseks kavandatud assigneeringute suurendamisi.

Maksete assigneeringuid kasutati kokku 1 37  136 miljoni euro ulatuses (2013. aastal 1 42  883 miljonit eurot), mis tähendab, et nende kasutamise määr oli 99 %. Kui on võetud arvesse maksete assigneeringute ülekandmine 2015. aastasse, tühistatakse kokku 112 miljonit eurot. 2013. aastast ülekantud maksete assigneeringuid tühistati 106 miljoni euro ulatuses.

Eelarve korrigeerimiste üksikasjalikum analüüs on esitatud ning nende konteksti, põhjendusi ja mõju on kirjeldatud komisjoni 2014. aasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist käsitleva aruande A osas („Eelarve tasandi ülevaade”) ja B osas, kus käsitletakse eraldi iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki.

6.   INSTITUTSIOONIDE JA AMETITE EELARVETE TÄITMINE

6.1.   INSTITUTSIOONID: KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

INSTITUTSIOONID: KOONDARUANNE EELARVE TULUDE LAEKUMISE KOHTA

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Eelarvelised tulud | Kindlaksmääratud nõuded | Tulud | Laekumised
  %na eelarvest | Võlgnevuse saldo |
| Esialgne vastuvõetud eelarve | Lõplik vastuvõetud eelarve | Aruandeaasta | Ülekantud assigneeringud | Kokku | Jooksva aasta nõuetest | Eelnevast aastast ülekantud nõuetest | Kokku |
| Euroopa Parlament | 156 | 156 | 173 | 24 | 197 | 170 | 4 | 174 | 111,97 % | 22 |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 56 | 56 | 74 | 7 | 80 | 70 | 6 | 76 | 136,61 % | 4 |
| Komisjon | 1 35  167 | 1 38  697 | 1 46  066 | 10  957 | 1 57  023 | 1 39  403 | 3  878 | 1 43  280 | 103,30 % | 13  743 |
| Euroopa Kohus | 47 | 47 | 50 | — | 50 | 50 | — | 50 | 105,10 % | 0 |
| Kontrollikoda | 20 | 20 | 20 | — | 20 | 19 | — | 19 | 98,42 % | — |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 11 | 11 | 15 | — | 15 | 15 | — | 15 | 137,08 % | — |
| Regioonide Komitee | 8 | 8 | 10 | — | 10 | 10 | — | 10 | 121,66 % | — |
| Euroopa Ombudsman | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 104,28 % | — |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 1 | 1 | 1 | — | 1 | 1 | — | 1 | 78,02 % | — |
| Euroopa välisteenistus | 37 | 37 | 313 | — | 313 | 313 | — | 313 | 835,12 % | — |
| Kokku | 1 35  505 | 1 39  034 | 1 46  721 | 10  988 | 1 57  709 | 1 40  052 | 3  888 | 1 43  940 | 103,53 % | 13  769 |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Eelarvelised tulud

Kindlaksmääratud nõuded

Tulud

Laekumised

%na eelarvest

Võlgnevuse saldo

Esialgne vastuvõetud eelarve

Lõplik vastuvõetud eelarve

Aruandeaasta

Ülekantud assigneeringud

Kokku

Jooksva aasta nõuetest

Eelnevast aastast ülekantud nõuetest

Kokku

Euroopa Parlament

156

156

173

24

197

170

4

174

111,97 %

22

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

56

56

74

7

80

70

6

76

136,61 %

4

Komisjon

1 35  167

1 38  697

1 46  066

10  957

1 57  023

1 39  403

3  878

1 43  280

103,30 %

13  743

Euroopa Kohus

47

47

50

—

50

50

—

50

105,10 %

0

Kontrollikoda

20

20

20

—

20

19

—

19

98,42 %

—

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

11

11

15

—

15

15

—

15

137,08 %

—

Regioonide Komitee

8

8

10

—

10

10

—

10

121,66 %

—

Euroopa Ombudsman

1

1

1

—

1

1

—

1

104,28 %

—

Euroopa Andmekaitseinspektor

1

1

1

—

1

1

—

1

78,02 %

—

Euroopa välisteenistus

37

37

313

—

313

313

—

313

835,12 %

—

Kokku

Kokku

1 35  505

1 35  505

1 39  034

1 39  034

1 46  721

1 46  721

10  988

10  988

1 57  709

1 57  709

1 40  052

1 40  052

3  888

3  888

1 43  940

1 43  940

103,53 %

103,53 %

13  769

13  769

Nagu varasematelgi aastatel, on ELi üldeelarve täitmise kohta koostatud konsolideeritud aruannetes kajastatud eelarve täitmist kõigis institutsioonides, sest ELi eelarve raames koostatakse iga institutsiooni jaoks eraldi eelarve. Ametitel puudub ELi eelarve raames eraldi eelarve ja neid rahastatakse osaliselt komisjoni eelarvest antava toetusega.

Euroopa välisteenistuse puhul tuleks märkida, et välisteenistus saab lisaks omaenda eelarvele rahalist toetust ka komisjonilt (208 miljonit eurot, 2013. aastal 210. eurot) ja EAFilt (56 miljonit eurot, 2013. aastal 59 miljonit eurot). Need eelarvevahendid antakse Euroopa välisteenistuse käsutusse (sihtotstarbelise tuluna), et katta eeskätt ELi delegatsioonides töötavate komisjoni töötajate kulusid, kuna nende delegatsioonide haldusjuhtimisega tegeleb Euroopa välisteenistus.

6.2.   INSTITUTSIOONID: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

INSTITUTSIOONID: KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE KASUTAMINE

Kulukohustuste assigneeringud

Kulukohustuste assigneeringud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | Kasutatavad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | Ülekantud assigneeringud | Tühistatavad assigneeringud |
| Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Sihtotstarbelisest tulust | Otsuse alusel ülekandmised | Kokku | % | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtots-tarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10=9/1 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 | 15=14/1 |
| Euroopa Parlament | 1  804 | 1  738 | 1 | 37 | 1  775 | 98,4 % | 12 | — | 12 | 0,6 % | 18 | — | — | 18 | 0,0 % |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 587 | 485 | — | 29 | 513 | 87,4 % | 24 | — | 24 | 4,1 % | 50 | — | — | 50 | 0,0 % |
| Komisjon | 1 46  008 | 1 05  811 | 178 | 3  429 | 1 09  418 | 74.9 % | 3  242 | 12  097 | 15  339 | 10,5 % | 21  251 | — | — | 21  251 | 0,0 % |
| Euroopa Kohus | 358 | 352 | — | 1 | 352 | 98,6 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 4 | — | — | 4 | 0,0 % |
| Kontrollikoda | 134 | 132 | — | — | 132 | 98,7 % | — | — | — | 0,1 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 133 | 123 | — | 4 | 127 | 95,4 % | 1 | — | 1 | 0,4 % | 6 | — | — | 6 | 0,0 % |
| Regioonide Komitee | 89 | 86 | — | 2 | 88 | 98,5 % | — | — | — | 0,1 % | 1 | — | — | 1 | 0,0 % |
| Euroopa Ombudsman | 10 | 10 | — | — | 10 | 97,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 8 | 8 | — | — | 8 | 96,9 % | — | — | — | 0,0 % | — | — | — | — | 0,0 % |
| Euroopa välisteenistus | 808 | 513 | — | 272 | 784 | 97,1 % | 18 | 4 | 22 | 2,7 % | 2 | — | — | 2 | 0,0 % |
| Kokku | 1 49  939 | 1 09  256 | 179 | 3  772 | 1 13  208 | 75,5% | 3  297 | 12  101 | 15  399 | 10,3 % | 21  333 | — | — | 21  333 | 0,0% |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Kasutatavad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Sihtotstarbelisest tulust

Otsuse alusel ülekandmised

Kokku

%

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtots-tarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10=9/1

11

12

13

14=11+12+13

15=14/1

Euroopa Parlament

1  804

1  738

1

37

1  775

98,4 %

12

—

12

0,6 %

18

—

—

18

0,0 %

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

587

485

—

29

513

87,4 %

24

—

24

4,1 %

50

—

—

50

0,0 %

Komisjon

1 46  008

1 05  811

178

3  429

1 09  418

74.9 %

3  242

12  097

15  339

10,5 %

21  251

—

—

21  251

0,0 %

Euroopa Kohus

358

352

—

1

352

98,6 %

1

—

1

0,4 %

4

—

—

4

0,0 %

Kontrollikoda

134

132

—

—

132

98,7 %

—

—

—

0,1 %

2

—

—

2

0,0 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

133

123

—

4

127

95,4 %

1

—

1

0,4 %

6

—

—

6

0,0 %

Regioonide Komitee

89

86

—

2

88

98,5 %

—

—

—

0,1 %

1

—

—

1

0,0 %

Euroopa Ombudsman

10

10

—

—

10

97,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

8

8

—

—

8

96,9 %

—

—

—

0,0 %

—

—

—

—

0,0 %

Euroopa välisteenistus

808

513

—

272

784

97,1 %

18

4

22

2,7 %

2

—

—

2

0,0 %

Kokku

Kokku

1 49  939

1 49  939

1 09  256

1 09  256

179

179

3  772

3  772

1 13  208

1 13  208

75,5%

75,5%

3  297

3  297

12  101

12  101

15  399

15  399

10,3 %

10,3 %

21  333

21  333

—

—

21  333

21  333

0,0%

0,0%

Maksete assigneeringud

Maksete assigneeringud

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Institutsioon | | Tehtud maksed | Ülekantud assigneeringud | | Tühistatavad assigneeringud |
| Kasutatavad assigneeringud kokku | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Automaatsed ülekandmised | Otsuse alusel ülekandmised | Sihtotstarbelisest tulust | Kokku | % | Lõplikust vastuvõetud eelarvest | Ülekantud assigneeringutest | Sihtotstarbeline tulu (EFTA) | Kokku | % |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11=10/1 | 12 | 13 | 14 | 15=12+13+14 | 16=15/1 |
| Euroopa Parlament | 2  168 | 1  460 | 256 | 26 | 1  742 | 80,4 % | 278 | — | 108 | 386 | 17,8 % | 18 | 22 | — | 40 | 1,8 % |
| Euroopa Ülemkogu ja nõukogu | 635 | 435 | 39 | 29 | 503 | 79,2 % | 50 | — | 24 | 74 | 11,7 % | 50 | 8 | — | 58 | 9,2 % |
| Komisjon | 1 43  020 | 1 34  108 | 902 | 3  758 | 1 38  768 | 97.0 % | 452 | 913 | 2  799 | 4  164 | 2,9 % | 29 | 56 | 2 | 88 | 0,1 % |
| Euroopa Kohus | 374 | 335 | 14 | 1 | 349 | 93,5 % | 17 | — | 1 | 18 | 4,9 % | 4 | 2 | — | 6 | 1,6 % |
| Kontrollikoda | 145 | 124 | 9 | — | 134 | 92,4 % | 8 | — | — | 8 | 5,4 % | 2 | 2 | — | 3 | 2,2 % |
| Majandus- ja Sotsiaalkomitee | 141 | 115 | 6 | 3 | 125 | 88,2 % | 8 | — | 1 | 9 | 6,3 % | 6 | 2 | — | 8 | 5,5 % |
| Regioonide Komitee | 96 | 79 | 6 | 2 | 86 | 89,4 % | 8 | — | — | 8 | 8,2 % | 1 | 1 | — | 2 | 2,5 % |
| Euroopa Ombudsman | 10 | 9 | 1 | — | 10 | 93,7 % | 0 | — | — | 0 | 3,7 % | — | — | — | — | 2,6 % |
| Euroopa Andmekaitseinspektor | 9 | 7 | — | — | 7 | 82,2 % | 1 | — | — | 1 | 10,1 % | — | — | — | 1 | 7,7 % |
| Euroopa välisteenistus | 897 | 464 | 70 | 239 | 773 | 86,2 % | 49 | 4 | 57 | 110 | 12,3 % | 2 | 11 | — | 13 | 1,5 % |
| Kokku | 1 47  495 | 1 37  136 | 1  304 | 4  057 | 1 42  497 | 96,6 % | 870 | 917 | 2  991 | 4  778 | 3,2 % | 112 | 106 | 2 | 220 | 0,1 % |

(miljonites eurodes)

Institutsioon

Tehtud maksed

Ülekantud assigneeringud

Tühistatavad assigneeringud

Kasutatavad assigneeringud kokku

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Automaatsed ülekandmised

Otsuse alusel ülekandmised

Sihtotstarbelisest tulust

Kokku

%

Lõplikust vastuvõetud eelarvest

Ülekantud assigneeringutest

Sihtotstarbeline tulu (EFTA)

Kokku

%

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11=10/1

12

13

14

15=12+13+14

16=15/1

Euroopa Parlament

2  168

1  460

256

26

1  742

80,4 %

278

—

108

386

17,8 %

18

22

—

40

1,8 %

Euroopa Ülemkogu ja nõukogu

635

435

39

29

503

79,2 %

50

—

24

74

11,7 %

50

8

—

58

9,2 %

Komisjon

1 43  020

1 34  108

902

3  758

1 38  768

97.0 %

452

913

2  799

4  164

2,9 %

29

56

2

88

0,1 %

Euroopa Kohus

374

335

14

1

349

93,5 %

17

—

1

18

4,9 %

4

2

—

6

1,6 %

Kontrollikoda

145

124

9

—

134

92,4 %

8

—

—

8

5,4 %

2

2

—

3

2,2 %

Majandus- ja Sotsiaalkomitee

141

115

6

3

125

88,2 %

8

—

1

9

6,3 %

6

2

—

8

5,5 %

Regioonide Komitee

96

79

6

2

86

89,4 %

8

—

—

8

8,2 %

1

1

—

2

2,5 %

Euroopa Ombudsman

10

9

1

—

10

93,7 %

0

—

—

0

3,7 %

—

—

—

—

2,6 %

Euroopa Andmekaitseinspektor

9

7

—

—

7

82,2 %

1

—

—

1

10,1 %

—

—

—

1

7,7 %

Euroopa välisteenistus

897

464

70

239

773

86,2 %

49

4

57

110

12,3 %

2

11

—

13

1,5 %

Kokku

Kokku

1 47  495

1 47  495

1 37  136

1 37  136

1  304

1  304

4  057

4  057

1 42  497

1 42  497

96,6 %

96,6 %

870

870

917

917

2  991

2  991

4  778

4  778

3,2 %

3,2 %

112

112

106

106

2

2

220

220

0,1 %

0,1 %

6.3.   AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOSID, NÕUDED JA LAEKUNUD SUMMAD

AMETITE TULU: EELARVE PROGNOOSID, NÕUDED JA LAEKUNUD SUMMAD

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kindlaksmääratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo | Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Euroopa Koostööamet | 11 | 11 | 11 | — | 06 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | 16 | 13 | 13 | 0 | 18 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 162 | 145 | 137 | 8 | 06 |
| Frontex | 98 | 87 | 87 | (0) | 18 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 18 | 17 | 17 | 0 | 15 |
| Euroopa Politseikolledž | 9 | 9 | 9 | 0 | 18 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 33 | 37 | 37 | 0 | 02 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 60 | 59 | 59 | 0 | 17 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 15 | 16 | 16 | — | 18 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 34 | 34 | 34 | 0 | 12 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 22 | 22 | 22 | 0 | 12 |
| Euroopa Keskkonnaamet | 43 | 53 | 52 | 1 | 07 |
| Euroopa Politseiamet | 84 | 85 | 85 | 0 | 18 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 33 | 32 | 32 | — | 12 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet | 9 | 9 | 9 | — | 11 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 80 | 80 | 80 | 0 | 17 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 7 | 7 | 7 | — | 04 |
| Galileo järelevalveasutus | 25 | 358 | 358 | — | 06 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 551 | 551 | 551 | 0 | 08 |
| Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust) | 34 | 34 | 34 | 0 | 33 |
| eu-LISA | 65 | 57 | 57 | — | 18 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 58 | 58 | 58 | 0 | 06 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 194 | 196 | 196 | 0 | 12 |
| Euroopa Ravimiamet | 282 | 311 | 272 | 39 | 02 |
| Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet | 10 | 10 | 10 | — | 09 |
| Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo (BEREC) | 4 | 4 | 4 | — | 09 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 21 | 21 | 21 | — | 18 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 26 | 26 | 26 | 0 | 06 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 15 | 15 | 15 | — | 04 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 175 | 167 | 167 | — | 15 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 56 | 48 | 47 | 1 | 15 |
| Euroopa Koolitusfond | 20 | 21 | 21 | 0 | 15 |
| Ühenduse Sordiamet | 15 | 13 | 13 | — | 17 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 21 | 21 | 21 | 0 | 04 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet | 47 | 47 | 47 | — | 15 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 24 | 25 | 25 | — | 06 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 36 | 36 | 36 | 0 | 08 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 52 | 52 | 52 | 0 | 08 |
| Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet | 7 | 7 | 7 | — | 17 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet | 13 | 14 | 14 | 0 | 06 |
| Kokku | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 | |

(miljonites eurodes)

Amet

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kindlaksmääratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni poliitikavaldkond, kust rahastamine toimub

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Euroopa Koostööamet

11

11

11

—

06

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

16

13

13

0

18

Euroopa Lennundusohutusamet

162

145

137

8

06

Frontex

98

87

87

(0)

18

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

18

17

17

0

15

Euroopa Politseikolledž

9

9

9

0

18

Euroopa Kemikaaliamet

33

37

37

0

02

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

60

59

59

0

17

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

15

16

16

—

18

Euroopa Pangandusjärelevalve

34

34

34

0

12

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

22

22

22

0

12

Euroopa Keskkonnaamet

43

53

52

1

07

Euroopa Politseiamet

84

85

85

0

18

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

33

32

32

—

12

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

9

9

9

—

11

Euroopa Toiduohutusamet

80

80

80

0

17

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

7

7

7

—

04

Galileo järelevalveasutus

25

358

358

—

06

Ühisettevõte Fusion for Energy

551

551

551

0

08

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)

34

34

34

0

33

eu-LISA

65

57

57

—

18

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

58

58

58

0

06

Siseturu Ühtlustamise Amet

194

196

196

0

12

Euroopa Ravimiamet

282

311

272

39

02

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet

10

10

10

—

09

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo (BEREC)

4

4

4

—

09

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

21

21

21

—

18

Euroopa Raudteeagentuur

26

26

26

0

06

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

15

15

15

—

04

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

175

167

167

—

15

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

56

48

47

1

15

Euroopa Koolitusfond

20

21

21

0

15

Ühenduse Sordiamet

15

13

13

—

17

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

21

21

21

0

04

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet

47

47

47

—

15

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

24

25

25

—

06

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

36

36

36

0

08

Teadusuuringute Rakendusamet

52

52

52

0

08

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

7

7

7

—

17

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

13

14

14

0

06

Kokku

Kokku

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tulu liik | Lõplik vastuvõetud eelarve | Kindlaksmääratud nõuded | Laekunud summad | Võlgnevuse saldo |
| Komisjoni toetus | 1  593 | 1  566 | 1  565 | 0 |
| Tulu teenustasudest | 557 | 603 | 558 | 45 |
| Muud tulud | 335 | 640 | 635 | 5 |
| Kokku | 2  486 | 2  809 | 2  759 | 50 |

(miljonites eurodes)

Tulu liik

Lõplik vastuvõetud eelarve

Kindlaksmääratud nõuded

Laekunud summad

Võlgnevuse saldo

Komisjoni toetus

1  593

1  566

1  565

0

Tulu teenustasudest

557

603

558

45

Muud tulud

335

640

635

5

Kokku

Kokku

2  486

2  486

2  809

2  809

2  759

2  759

50

50

6.4.   KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

KULUKOHUSTUSTE ASSIGNEERINGUTE JA MAKSETE ASSIGNEERINGUTE JAOTUMINE AMETITE LÕIKES

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Amet | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Kasutatavad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | 2015. aastasse üle kantud assigneeringud | Kasutatavad assigneeringud kokku | Tehtud maksed | 2015. aastasse üle kantud assigneeringud |
| Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Euroopa Koostööamet | 11 | 10 | 0 | 16 | 13 | 3 |
| Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet | 16 | 13 | 0 | 16 | 11 | 2 |
| Euroopa Lennundusohutusamet | 184 | 136 | 45 | 191 | 125 | 63 |
| Frontex | 99 | 97 | 2 | 130 | 94 | 33 |
| Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus | 19 | 18 | 0 | 20 | 17 | 2 |
| Euroopa Politseikolledž | 9 | 8 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Euroopa Kemikaaliamet | 115 | 111 | 0 | 127 | 112 | 11 |
| Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus | 61 | 61 | 0 | 72 | 59 | 12 |
| Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus | 16 | 16 | 0 | 16 | 15 | 1 |
| Euroopa Pangandusjärelevalve | 34 | 34 | — | 38 | 32 | 5 |
| Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve | 22 | 22 | 0 | 27 | 21 | 6 |
| Euroopa Keskkonnaamet | 66 | 59 | 7 | 70 | 48 | 22 |
| Euroopa Politseiamet | 86 | 85 | 0 | 95 | 86 | 6 |
| Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve | 33 | 33 | — | 39 | 32 | 6 |
| Euroopa Kalanduskontrolli Amet | 9 | 9 | — | 11 | 9 | 1 |
| Euroopa Toiduohutusamet | 80 | 80 | 0 | 87 | 78 | 8 |
| Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut | 7 | 7 | 0 | 10 | 8 | 2 |
| Galileo järelevalveasutus | 2  095 | 693 | 1  402 | 407 | 150 | 257 |
| Ühisettevõte Fusion for Energy | 1  169 | 1  169 | — | 573 | 507 | 38 |
| Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust) | 34 | 34 | 0 | 39 | 34 | 4 |
| eu-LISA | 59 | 49 | 10 | 72 | 54 | 15 |
| Euroopa Meresõiduohutuse Amet | 60 | 56 | 2 | 61 | 53 | 5 |
| Siseturu Ühtlustamise Amet | 420 | 246 | — | 458 | 239 | 40 |
| Euroopa Ravimiamet | 282 | 266 | 0 | 316 | 251 | 47 |
| Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet | 10 | 10 | 0 | 11 | 10 | 1 |
| Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo (BEREC) | 4 | 4 | — | 5 | 4 | 1 |
| Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet | 22 | 22 | 0 | 28 | 21 | 7 |
| Euroopa Raudteeagentuur | 26 | 25 | 0 | 28 | 24 | 3 |
| Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur | 17 | 16 | 2 | 22 | 16 | 5 |
| Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut | 236 | 223 | 8 | 179 | 165 | 2 |
| Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus | 56 | 45 | — | 59 | 43 | 4 |
| Euroopa Koolitusfond | 23 | 22 | 0 | 23 | 21 | 2 |
| Ühenduse Sordiamet | 17 | 16 | — | 15 | 13 | 0 |
| Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond | 22 | 21 | 1 | 26 | 21 | 5 |
| Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet | 47 | 46 | — | 52 | 46 | 6 |
| Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus | 24 | 22 | — | 26 | 20 | 4 |
| Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet | 36 | 36 | — | 38 | 36 | 2 |
| Teadusuuringute Rakendusamet | 52 | 51 | — | 54 | 50 | 4 |
| Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet | 7 | 7 | — | 8 | 7 | 1 |
| Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet | 13 | 13 | — | 14 | 12 | 1 |
| Kokku | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(miljonites eurodes)

Amet

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Kasutatavad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

2015. aastasse üle kantud assigneeringud

Kasutatavad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

2015. aastasse üle kantud assigneeringud

Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Euroopa Koostööamet

11

10

0

16

13

3

Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet

16

13

0

16

11

2

Euroopa Lennundusohutusamet

184

136

45

191

125

63

Frontex

99

97

2

130

94

33

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus

19

18

0

20

17

2

Euroopa Politseikolledž

9

8

0

10

8

2

Euroopa Kemikaaliamet

115

111

0

127

112

11

Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus

61

61

0

72

59

12

Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus

16

16

0

16

15

1

Euroopa Pangandusjärelevalve

34

34

—

38

32

5

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve

22

22

0

27

21

6

Euroopa Keskkonnaamet

66

59

7

70

48

22

Euroopa Politseiamet

86

85

0

95

86

6

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve

33

33

—

39

32

6

Euroopa Kalanduskontrolli Amet

9

9

—

11

9

1

Euroopa Toiduohutusamet

80

80

0

87

78

8

Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut

7

7

0

10

8

2

Galileo järelevalveasutus

2  095

693

1  402

407

150

257

Ühisettevõte Fusion for Energy

1  169

1  169

—

573

507

38

Euroopa Õigusalase Koostöö Üksus (Eurojust)

34

34

0

39

34

4

eu-LISA

59

49

10

72

54

15

Euroopa Meresõiduohutuse Amet

60

56

2

61

53

5

Siseturu Ühtlustamise Amet

420

246

—

458

239

40

Euroopa Ravimiamet

282

266

0

316

251

47

Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeamet

10

10

0

11

10

1

Elektroonilise Side Euroopa Reguleerivate Asutuste Ühendatud Ameti Büroo (BEREC)

4

4

—

5

4

1

Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet

22

22

0

28

21

7

Euroopa Raudteeagentuur

26

25

0

28

24

3

Euroopa Tööohutuse ja Töötervishoiu Agentuur

17

16

2

22

16

5

Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut

236

223

8

179

165

2

Euroopa Liidu Asutuste Tõlkekeskus

56

45

—

59

43

4

Euroopa Koolitusfond

23

22

0

23

21

2

Ühenduse Sordiamet

17

16

—

15

13

0

Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond

22

21

1

26

21

5

Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet

47

46

—

52

46

6

Konkurentsivõime ja Uuendustegevuse Täitevasutus

24

22

—

26

20

4

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet

36

36

—

38

36

2

Teadusuuringute Rakendusamet

52

51

—

54

50

4

Tervise- ja Tarbijaküsimuste Rakendusamet

7

7

—

8

7

1

Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusamet

13

13

—

14

12

1

Kokku

Kokku

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Kulu liik | Kulukohustuste assigneeringud | Maksete assigneeringud |
| Kasutatavad assigneeringud kokku | Võetud kulukohustused | 2015. aastasse üle kantud assigneeringud | Kasutatavad assigneeringud kokku | Tehtud maksed | 2015. aastasse üle kantud assigneeringud |
| Töötajad | 941 | 914 | 1 | 955 | 909 | 17 |
| Halduskulud | 387 | 363 | 11 | 465 | 346 | 99 |
| Tegevuskulud | 4  272 | 2  613 | 1  469 | 2  067 | 1  309 | 522 |
| Kokku | 5  600 | 3  890 | 1  481 | 3  488 | 2  563 | 638 |

(miljonites eurodes)

Kulu liik

Kulukohustuste assigneeringud

Maksete assigneeringud

Kasutatavad assigneeringud kokku

Võetud kulukohustused

2015. aastasse üle kantud assigneeringud

Kasutatavad assigneeringud kokku

Tehtud maksed

2015. aastasse üle kantud assigneeringud

Töötajad

941

914

1

955

909

17

Halduskulud

387

363

11

465

346

99

Tegevuskulud

4  272

2  613

1  469

2  067

1  309

522

Kokku

Kokku

5  600

5  600

3  890

3  890

1  481

1  481

3  488

3  488

2  563

2  563

638

638

6.5.   EELARVE TÄITMISE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID)

EELARVE TÄITMISE ARUANNE (SEALHULGAS AMETID)

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| | Euroopa Liit | AMETID | Ametitele antud toetuste elimineerimine | KOKKU |
| Eelarveaasta tulud | 1 43  940 | 2  759 | (1  565) | 1 45  134 |
| Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed | (1 37  136) | (2  049) | 1  565 | (1 37  620) |
| Sihtotstarbelise tulu assigneeringute alusel tehtud maksed | (4  057) | (300) | — | (4  357) |
| Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud | (1  787) | (402) | — | (2  189) |
| Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine | 25 | 157 | — | 182 |
| Sihtotstarbelise tulu areng | 336 | (235) | — | 101 |
| Aasta vahetuskursi erinevused | 110 | (2) | — | 108 |
| Kokku | 1  432 | (73) | — | 1  358 |

(miljonites eurodes)

Euroopa Liit

AMETID

Ametitele antud toetuste elimineerimine

KOKKU

Eelarveaasta tulud

1 43  940

2  759

(1  565)

1 45  134

Aruandeaasta assigneeringute alusel tehtud maksed

(1 37  136)

(2  049)

1  565

(1 37  620)

Sihtotstarbelise tulu assigneeringute alusel tehtud maksed

(4  057)

(300)

—

(4  357)

Eelarveaastasse N+1 üle kantud maksete assigneeringud

(1  787)

(402)

—

(2  189)

Eelarveaastast N-1 ülekantud kasutamata assigneeringute tühistamine

25

157

—

182

Sihtotstarbelise tulu areng

336

(235)

—

101

Aasta vahetuskursi erinevused

110

(2)

—

108

Kokku

Kokku

1  432

1  432

(73)

(73)

—

1  358

1  358

Ametite kohta kogu asjakohase teabe andmiseks on konsolideeritud aastaaruandes esitatud eraldi aruanded traditsiooniliste konsolideeritud ametite eelarvete täitmise kohta.

---

(1)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

1

(2)  Euroopa Parlament võttis 17. detsembril 2014 vastu eelarve, milles on ette nähtud ELi lühiajaliste kohustuste tasumine omavahenditest, mille liikmesriigid koguvad või mis nõutakse neilt sisse 2015. aastal. Lisaks tagavad liikmesriigid personalieeskirjade (nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määruse nr 259/68 muudetud redaktsioon) artikli 83 kohaselt ühiselt pensionikohustuste täitmise.

2

(3)  Täiendav teave on esitatud lisas 3.18.

3

3.18

(4)  Täitjaks on liikmesriigid: eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

4

Täitjaks on komisjon ja rakendusametid: otsene eelarve täitmine

Täitjaks on teised ELi ametid ja asutused, kolmandad riigid, rahvusvahelised organisatsioonid ja muud üksused: kaudne eelarve täitmine.

(5)  Üksikasjalik kajastamata kahjumi selgitus vt lisa 1.5.4.

5

1.5.4

(6)  Komisjoni emiteeritud EFSMi võlakirjad (20 miljoni euro väärtuses) kuuluvad välistegevuse tagatisfondile ja on seega elimineeritud. Kuna tegemist on pikaajalise rahastamisvahendiga, on sellel märkimisväärsed pikaajalised müügivalmis finantsvarad (1  489 miljonit eurot).

6

(7)  Aktuaarne brutokahjum enne maksude ja paranduskoefitsientide kohaldamist.

7

(8)  Välistegevuse tagatisfondile kuuluvad komisjoni emiteeritud EFSMi võlakirjad, mis on vaja elimineerida.

8

(9)  Hinnangulised rahastamiskõlbmatud summad ja veel tegemata ettemaksed.

9

(10)  „Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita” hõlmab konsolideeritud üksuste eelarve täitmist ja konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi, eelarveväliseid tehinguid ja assigneerimata ebaolulisi programme.

10

„Ilma mitmeaastase finantsraamistiku rubriigita” hõlmab konsolideeritud üksuste eelarve täitmist ja konsolideerimisest tulenevaid elimineerimisi, eelarveväliseid tehinguid ja assigneerimata ebaolulisi programme.

(11)  ERFi kohta teatatud andmed sisaldavad summasid, mida ei ole ERFi ja ühtekuuluvusfondi vahel programmide mitut fondi hõlmava iseloomu tõttu programmitöö perioodiks 2007-2013 ära jaotatud (354 miljonit eurot kinnitatud / vastu võetud finantskorrektsioonidele ja 15 miljonit eurot rakendatud finantskorrektsioonidele).

11

(12)  ERFi kohta teatatud andmed sisaldavad summasid, mida ei ole ERFi ja ühtekuuluvusfondi vahel programmide mitut fondi hõlmava iseloomu tõttu programmitöö perioodiks 2007-2013 ära jaotatud (354 miljonit eurot kinnitatud/vastu võetud finantskorrektsioonidele ja 15 miljonit eurot rakendatud finantskorrektsioonidele).

12

(13)  2014. aastal viidi EAFRDi katkestamiste süsteem kooskõlla ühtekuuluvusfondiga. EAGFi puhul katkestamismehhanismi ei kohaldata, peatamis- ja vähendamismehhanisme kohaldatakse alates 2014. aastast.

13

(14)  V.a. kompensatsioonitehingud

14

(15)  Kohaldatud on paranduskoefitsienti.

15

(16)  Makstakse lahkumisele järgneva kolme aasta jooksul.

16

(17)  10,9 % 2014. aasta esimesel poolaastal ja 10,1 % 2014. aasta teisel poolaastal.

17

(18)  Ühisettevõte ECSEL tekkis eelarveaasta 2014 käigus toimunud ühisettevõtete ARTEMIS ja ENIAC ühinemise tulemusena.

18

(19)  Tuleks märkida, et arvude miljonitesse eurodesse ümardamise tõttu võib mõnedes järgnevates tabelites esitatud finantsandmete liitmisel saadav summa erineda tabelis esitatud kogusummast.

19

(20)  EFTA tulemus moodustas sellest 2014. aastal (3) miljonit eurot ja 2013. aastal (4) miljonit eurot.

20

(21)  Täiendavad assigneeringud hõlmavad eelmisest aastast ülekantud assigneeringuid, sihtotstarbelist tulu ja vabastatud assigneeringute arvel kättesaadavaks tehtud assigneeringuid.

21

(22)  Täiendavad assigneeringud hõlmavad eelmisest aastast ülekantud assigneeringuid, sihtotstarbelist tulu ja vabastatud assigneeringute arvel kättesaadavaks tehtud assigneeringuid.

22

(23)  Täiendavad assigneeringud hõlmavad eelmisest aastast ülekantud assigneeringuid, sihtotstarbelist tulu ja vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringuid.

23

(24)  Täiendavad assigneeringud hõlmavad eelmisest aastast ülekantud assigneeringuid, sihtotstarbelist tulu ja vabastatud assigneeringute arvel uuesti kättesaadavaks tehtud assigneeringuid.

24

---

| 13.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 377/146 |
| --- | --- | --- | --- |

13.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 377/146

---

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

(2015/C 377/02)

| I. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 23. juulil 2015; |
| --- | --- | --- |

I.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja konsolideeritud eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 23. juulil 2015;

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Juhtkonna kohustused

| II. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 317–318 ja finantsmäärusele vastutab komisjon Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Komisjoni kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

II.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 317–318 ja finantsmäärusele vastutab komisjon Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise eest vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Komisjoni kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajaliku sisekontrollisüsteemi kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus Euroopa Liidu raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317).

Audiitori kohustused

| III. | Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda vastama eetilistele nõudmisele ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja ülesanne on esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nende standardite kohaselt peab kontrollikoda vastama eetilistele nõudmisele ning auditi kavandama ja läbi viima selleks, et saada piisav kindlus selle kohta, et Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed.

| IV. | Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollisüsteemi. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldisele esitluslaadile. |
| --- | --- |

IV.

Auditi käigus viiakse läbi protseduure auditi tõendusmaterjali kogumiseks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes esitatud summade ja andmete ning aruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Audiitor valib protseduurid, tuginedes oma hinnangule, sh hinnates aruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute Euroopa Liidu õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riski. Asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte arvamuse esitamiseks sisekontrolli mõjususe kohta) võtab audiitor riskihinnangu tegemisel arvesse konsolideeritud aruande koostamise ja õiglaseks esitamise ning selle alustehingute seaduslikkuse ja korrektsuse tagamiseks rakendatud sisekontrollisüsteemi. Auditis antakse ka hinnang kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasusele ja tehtud arvestushinnangute põhjendatusele, samuti raamatupidamise aastaaruande üldisele esitluslaadile.

| V. | Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

V.

Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni.

| VI. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on kohustatud nende nõuetekohast kasutamist tõendama (või on seda teinud) ning ettemakse on tasaarvestatud või muutub sissenõutavaks. |
| --- | --- |

VI.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on kohustatud nende nõuetekohast kasutamist tõendama (või on seda teinud) ning ettemakse on tasaarvestatud või muutub sissenõutavaks.

| VII. | Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane arvamuste esitamiseks. |
| --- | --- |

VII.

Kontrollikoja hinnangul on kogutud auditi tõendusmaterjal piisav ja asjakohane arvamuste esitamiseks.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta









  VIII. | Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi liidu finantsolukorrast 31. detsembri 2014. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

VIII.

Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi liidu finantsolukorrast 31. detsembri 2014. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

| Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  IX. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

IX.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

| Põhjendus vastupidisele arvamusele raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta









  X. 2014. | aastal mitmeaastase finantsraamistiku rubriikides 1–4 (3) tegevuskuludena kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete veamäär 4,4 %. Kontrollikoja järeldust toetab komisjoni koondaruandes veariski sisaldavate summade kohta esitatud analüüs. |
| --- | --- |

Põhjendus vastupidisele arvamusele raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

X. 2014.

aastal mitmeaastase finantsraamistiku rubriikides 1–4 (3) tegevuskuludena kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete veamäär 4,4 %. Kontrollikoja järeldust toetab komisjoni koondaruandes veariski sisaldavate summade kohta esitatud analüüs.

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| XI. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed oluliselt vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

XI.

Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2014 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed oluliselt vigadest mõjutatud.

| Muu teave









  XII. | Finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokument ei ole finantsaruannete osa. Finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendis esitatud teave on finantsaruannetega kooskõlas. |
| --- | --- |

Muu teave

XII.

Finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokument ei ole finantsaruannete osa. Finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendis esitatud teave on finantsaruannetega kooskõlas.

10. september 2015

president

VítorManuel da SILVA CALDEIRA

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUXEMBOURG

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

1

(2)  Konsolideeritud eelarve täitmise aruanded sisaldavad aruandeid ja selgitavaid lisasid.

2

(3)  Nimetatud rubriike käsitletakse käesoleva aastaaruande peatükkides 5–8.

3

---