# Euroopa Liidu C 394/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 394 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide27. november 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 394

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide27. november 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 394/01 | Komisjoni arvamus, 25. november 2015, milles käsitletakse Ühendkuningriigis Šotimaal Caithnessis asuva Dounreay rajatise taastamiskava rakendamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 394/01

Komisjoni arvamus, 25. november 2015, milles käsitletakse Ühendkuningriigis Šotimaal Caithnessis asuva Dounreay rajatise taastamiskava rakendamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 394/02 | Euro vahetuskurss | 3 |
| | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu |
| 2015/C 394/03 | Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsus, 21. juuli 2015, liidus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalveks teabe andmise ja kogumise kohta ning otsuse ESRN/2011/6 kehtetuks tunnistamise kohta (ESRN/2015/2) | 4 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2015/C 394/04 | Poola Vabariigi valitsuse teade, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) kohaldamist Koło Zachódi maardlas | 11 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2015/C 394/02

Euro vahetuskurss

3

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

2015/C 394/03

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu otsus, 21. juuli 2015, liidus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalveks teabe andmise ja kogumise kohta ning otsuse ESRN/2011/6 kehtetuks tunnistamise kohta (ESRN/2015/2)

4

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2015/C 394/04

Poola Vabariigi valitsuse teade, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) kohaldamist Koło Zachódi maardlas

11

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2015/C 394/05 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7803 – MSI/Amlin) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 13 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2015/C 394/05

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.7803 – MSI/Amlin) – Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Komisjon

| 27.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

25. november 2015,

milles käsitletakse Ühendkuningriigis Šotimaal Caithnessis asuva Dounreay rajatise taastamiskava rakendamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise muudetud kava

(Ainult ingliskeelne tekst on autentne)

(2015/C 394/01)

Alljärgnev hindamine toimub Euratomi asutamislepingu alusel, ilma et see piiraks muid Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel tehtavaid täiendavaid hindamisi ning viimati nimetatud lepingust ja teisestest õigusaktidest tulenevaid kohustusi (1).

Euroopa Komisjon sai 17. jaanuaril 2013 Ühendkuningriigi valitsuselt vastavalt Euratomi asutamislepingu artiklile 37 esitatud üldandmed Dounreay rajatise taastamiskava rakendamisel tekkivate radioaktiivsete jäätmete lõppladustamise kava kohta.

Kõnealuste üldandmete ning 11. veebruaril 2013 ja 14. jaanuaril 2015 komisjoni nõutud ning 22. detsembril 2014 ning 31. märtsil ja 24. juulil 2015 Ühendkuningriigi ametiasutuste esitatud lisateabe alusel ning pärast eksperdirühmaga konsulteerimist koostas komisjon järgmise arvamuse:

| 1. | Vahemaa rajatisest lähima liikmesriigi (Iirimaa) piirini on umbes 600 km. |
| --- | --- |

1.

Vahemaa rajatisest lähima liikmesriigi (Iirimaa) piirini on umbes 600 km.

| 2. | Praegu gaasilise ja vedela radioaktiivse heite suhtes kehtivad seadusega lubatud heitkoguste piirmäärad on rangemad kui need, mille alusel komisjon 2005. aastal oma esialgse artikli 37 kohase arvamuse esitas. Samas on Dounreay rajatise taastamiskava alusel planeeritud rajatise tegevuse lõpetamistoimingute käigus esinenud mitmesuguseid õnnetusjuhtumeid, mille puhul on hinnatud ootamatu radioaktiivse heite keskkonda sattumise radioloogilisi tagajärgi. |
| --- | --- |

2.

Praegu gaasilise ja vedela radioaktiivse heite suhtes kehtivad seadusega lubatud heitkoguste piirmäärad on rangemad kui need, mille alusel komisjon 2005. aastal oma esialgse artikli 37 kohase arvamuse esitas. Samas on Dounreay rajatise taastamiskava alusel planeeritud rajatise tegevuse lõpetamistoimingute käigus esinenud mitmesuguseid õnnetusjuhtumeid, mille puhul on hinnatud ootamatu radioaktiivse heite keskkonda sattumise radioloogilisi tagajärgi.

| 3. | Võttes arvesse uutes põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud doosi piirmäära, ei ole tavapärase käitamise tingimustes tõenäoline, et muudetud kava võiks põhjustada ohtu teise liikmesriigi elanikele sellisel määral, mis võiks nende tervist mõjutada. |
| --- | --- |

3.

Võttes arvesse uutes põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud doosi piirmäära, ei ole tavapärase käitamise tingimustes tõenäoline, et muudetud kava võiks põhjustada ohtu teise liikmesriigi elanikele sellisel määral, mis võiks nende tervist mõjutada.

| 4. | Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse rajatises endas või rajatise kõrval asuvas jäätmeladustamisrajatises. Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt uutes põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) kehtestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

4.

Tahked radioaktiivsed jäätmed ladustatakse rajatises endas või rajatise kõrval asuvas jäätmeladustamisrajatises. Vabastamistasemetele vastavad mitteradioaktiivsed tahked jäätmed ja jääkained vabastatakse ametlikust kontrollist ning kõrvaldatakse tavajäätmetena või ringlussevõtmise või korduskasutamise teel. Seda tehakse vastavalt uutes põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) kehtestatud kriteeriumidele.

| 5. | Ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda muudetud kavas arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seiskohast märkimisväärne, võttes arvesse uutes põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud viitetasemed. |
| --- | --- |

5.

Ootamatu radioaktiivsete jäätmete keskkonda sattumise korral, mis võib juhtuda muudetud kavas arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse tagajärjel, ei ole teise liikmesriigi elanike saadav doos tervise seiskohast märkimisväärne, võttes arvesse uutes põhilistes ohutusnormides (direktiiv 2013/59/Euratom) sätestatud viitetasemed.

Kokkuvõttes arvab komisjon, et muudetud taastamiskava rakendamisel Dounreay rajatises tekkivate mis tahes kujul esinevate radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamine nii tavapärastes käitamistingimustes kui ka üldandmetes arvesse võetud tüüpi ja ulatusega õnnetuse korral ei põhjusta tõenäoliselt sellist radioaktiivset saastet, mis oleks oluline tervise seisukohast ja teise liikmesriigi vee, pinnase ja õhu seisukohast, võttes arvesse uute põhiliste ohutusnormide (direktiiv 2013/59/Euratom) sätteid.

Brüssel, 25. november 2015

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Miguel ARIAS CAÑETE

---

(1)  Näiteks tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel edaspidi hinnata keskkonnaaspekte. Sellega seoses soovib komisjon juhtida tähelepanu direktiivile 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, direktiivile 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, samuti direktiivile 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta ning direktiivile 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik.

1

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 27.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/3

---

Euro vahetuskurss (1)

26. november 2015

(2015/C 394/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0612 |
| JPY | Jaapani jeen | 130,06 |
| DKK | Taani kroon | 7,4602 |
| GBP | Inglise nael | 0,70280 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,2756 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0868 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,1930 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,032 |
| HUF | Ungari forint | 312,27 |
| PLN | Poola zlott | 4,2724 |
| RON | Rumeenia leu | 4,4424 |
| TRY | Türgi liir | 3,0870 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4685 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4119 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,2247 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,6144 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,4944 |
| KRW | Korea vonn | 1 219,31 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,0956 |
| CNY | Hiina jüaan | 6,7805 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,6295 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 609,48 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,4952 |
| PHP | Filipiini peeso | 50,013 |
| RUB | Vene rubla | 69,9537 |
| THB | Tai baat | 37,949 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,9935 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,5522 |
| INR | India ruupia | 70,6402 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0612

JPY

Jaapani jeen

130,06

DKK

Taani kroon

7,4602

GBP

Inglise nael

0,70280

SEK

Rootsi kroon

9,2756

CHF

Šveitsi frank

1,0868

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,1930

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,032

HUF

Ungari forint

312,27

PLN

Poola zlott

4,2724

RON

Rumeenia leu

4,4424

TRY

Türgi liir

3,0870

AUD

Austraalia dollar

1,4685

CAD

Kanada dollar

1,4119

HKD

Hongkongi dollar

8,2247

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,6144

SGD

Singapuri dollar

1,4944

KRW

Korea vonn

1 219,31

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,0956

CNY

Hiina jüaan

6,7805

HRK

Horvaatia kuna

7,6295

IDR

Indoneesia ruupia

14 609,48

MYR

Malaisia ringit

4,4952

PHP

Filipiini peeso

50,013

RUB

Vene rubla

69,9537

THB

Tai baat

37,949

BRL

Brasiilia reaal

3,9935

MXN

Mehhiko peeso

17,5522

INR

India ruupia

70,6402

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu

| 27.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/4 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/4

---

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU OTSUS,

21. juuli 2015,

liidus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalveks teabe andmise ja kogumise kohta ning otsuse ESRN/2011/6 kehtetuks tunnistamise kohta

(ESRN/2015/2)

(2015/C 394/03)

EUROOPA SÜSTEEMSETE RISKIDE NÕUKOGU HALDUSNÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta, (1) eelkõige selle artikli 3 lõiget 2, 4 lõiget 2, artikli 8 lõiget 2 ja artiklit 15,

võttes arvesse nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrust (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega, (2) eelkõige selle artikli 2 punkti b, artiklit 5 ja artikli 6 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 20. jaanuari 2011. aasta otsust ESRN/2011/1, millega võetakse vastu Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu töökord, (3) eelkõige selle artikli 28 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 3 lõike 2 kohaselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määrab kindlaks kogu teabe ja/või kogub ning analüüsib seda, mis on asjakohane ja vajalik liidus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalveks, et toetada liidu finantsstabiilsust ohustavate ja finantssüsteemi arengust tulenevate süsteemsete riskide vältimist või vähendamist, võttes arvesse makromajanduse arenguid laiaulatuslike finantsprobleemide ärahoidmiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 3 lõike 2 kohaselt Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu määrab kindlaks kogu teabe ja/või kogub ning analüüsib seda, mis on asjakohane ja vajalik liidus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalveks, et toetada liidu finantsstabiilsust ohustavate ja finantssüsteemi arengust tulenevate süsteemsete riskide vältimist või vähendamist, võttes arvesse makromajanduse arenguid laiaulatuslike finantsprobleemide ärahoidmiseks.

| (2) | Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 15 lõike 2 kohaselt teevad Euroopa järelevalveasutused, Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS), Euroopa Komisjon, riiklikud järelevalveasutused ja riiklikud statistikaasutused tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja esitavad talle kogu teabe, mis on talle vajalik oma ülesannete täitmiseks vastavalt liidu õigusaktidele. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 15 lõike 2 kohaselt teevad Euroopa järelevalveasutused, Euroopa Keskpankade Süsteem (EKPS), Euroopa Komisjon, riiklikud järelevalveasutused ja riiklikud statistikaasutused tihedat koostööd Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukoguga ja esitavad talle kogu teabe, mis on talle vajalik oma ülesannete täitmiseks vastavalt liidu õigusaktidele.

| (3) | Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 15 lõike 3 kohaselt võib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu taotleda teavet Euroopa järelevalveasutustelt üldjuhul kokkuvõttena või agregeeritud kujul, mis ei võimalda üksikuid finantseerimisasutusi tuvastada. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 1092/2010 artikli 15 lõike 3 kohaselt võib Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu taotleda teavet Euroopa järelevalveasutustelt üldjuhul kokkuvõttena või agregeeritud kujul, mis ei võimalda üksikuid finantseerimisasutusi tuvastada.

| (4) | Määruse (EL) nr 1096/2010 põhjenduses 10 märgitakse kooskõlas põhjendusega 9, et „EKP-le tuleks teha ülesandeks pakkuda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule tuge statistika valdkonnas.” |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1096/2010 põhjenduses 10 märgitakse kooskõlas põhjendusega 9, et „EKP-le tuleks teha ülesandeks pakkuda Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogule tuge statistika valdkonnas.”

| (5) | Käesolev otsus ei mõjuta EKP õigust kasutada oma kohustuste täitmiseks teavet, mida ta kogub vastavalt nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (4). |
| --- | --- |

(5)

Käesolev otsus ei mõjuta EKP õigust kasutada oma kohustuste täitmiseks teavet, mida ta kogub vastavalt nõukogu 23. novembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2533/98 statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (4).

| (6) | ESRN, EKP ja Euroopa järelevalveasutused on kokku leppinud agregeeritud teabe regulaarse edastamise olemasoleva raamistiku ajakohastamises, et see vastaks ESRNi vajadustele. |
| --- | --- |

(6)

ESRN, EKP ja Euroopa järelevalveasutused on kokku leppinud agregeeritud teabe regulaarse edastamise olemasoleva raamistiku ajakohastamises, et see vastaks ESRNi vajadustele.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kohaldamisala

Käesolevas otsuses sätestatakse agregeeritud teave, mida Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu vajab oma ülesannete täitmiseks, ning kehtestatakse selle teabe andmise ja kogumise üksikasjalik kord.

Artikkel 2

Agregeeritud teabe korraline andmine

1.   ESRNi poolt tema ülesannete täitmiseks nõutava agregeeritud teabe andmine toimub üldjuhul vastavalt I ja II lisale.

2.   I lisas määratletud agregeeritud teabe annab EKP.

3.   II lisas määratletud agregeeritud teabe annavad vastavad Euroopa järelevalveasutused.

4.   Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu sekretariaat:

| a) | kehtestab vajadusel lõikes 1 nimetatud teabe tehnilise spetsifikatsiooni, olles enne kohastel juhtudel konsulteerinud EKP ja/või Euroopa järelevalveasutustega; ning |
| --- | --- |

a)

kehtestab vajadusel lõikes 1 nimetatud teabe tehnilise spetsifikatsiooni, olles enne kohastel juhtudel konsulteerinud EKP ja/või Euroopa järelevalveasutustega; ning

| b) | kogub lõikes 1 nimetatud teavet ning teeb vastavalt koostööd EKP ja Euroopa järelevalveasutustega. |
| --- | --- |

b)

kogub lõikes 1 nimetatud teavet ning teeb vastavalt koostööd EKP ja Euroopa järelevalveasutustega.

Artikkel 3

Agregeeritud teabe erakorraline andmine

Menetluskord, mida ERNi sekretariaat järgib nõuete esitamisel erakorraliseks agregeeritud teabe saamiseks, on sätestatud III lisas.

Artikkel 4

Lõpp- ja üleminekusätted

1.   Otsus ESRN/2011/6 (5) tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva otsuse jõustumisest.

2.   Käesoleva otsuse II lisa kohaldatakse alates järgmistest kuupäevadest hilisemast: käesoleva otsuse jõustumine või kuupäev, mil esimest korda esitatakse selles lisas osutatud näitajaid, või kuupäev, mil kehtestatakse selles lisas osutatud andmete esitamise asjakohased tehnilised spetsifikatsioonid,

Artikkel 5

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub 21. juulil 2015.

Frankfurt Maini ääres, 21. juuli 2015

ESRNi eesistuja

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 1.

1

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 162.

2

(3)  ELT C 58, 24.2.2011, lk 4.

3

(4)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

4

(5)  Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu 21. septembri 2011. aasta otsus ESRN/2011/6 liidus finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalveks teabe andmise ja kogumise kohta (ELT C 302, 13.10.2011, lk 3).

5

---

I LISA

Euroopa Keskpanga poolt agregeeritud teabe korraline andmine

| 1. | EKP ja ESRNi vahel toimub korraliselt ja kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga (25. septembri 2013. aasta kokkulepe EKP ja ESRNi vahel mittekonfidentsiaalse statistilise teabe vahetamise kohta, edaspidi „memorandum”) ning selle hilisemate muudatustega selles määratletud andmevahetus (edaspidi „andmevahetus”). |
| --- | --- |

1.

EKP ja ESRNi vahel toimub korraliselt ja kooskõlas vastastikuse mõistmise memorandumiga (25. septembri 2013. aasta kokkulepe EKP ja ESRNi vahel mittekonfidentsiaalse statistilise teabe vahetamise kohta, edaspidi „memorandum”) ning selle hilisemate muudatustega selles määratletud andmevahetus (edaspidi „andmevahetus”).

| 2. | Andmevahetus toimub läbi ESRNi sekretariaadi kooskõlas memorandumis sätestatud juurdepääsu ja kasutuse tingimustega. EKP võib omal algatusel või ESRNi taotlusel andmevahetuse sisu muuta, eelkõige selleks, et võtta arvesse muutusi järgmises: a) andmekogumi koosseis või EKP statistilise andmekogu (Statistical Data Warehouse) tegevus, b) nõusolek, mille EKP saab andmete algatajalt avaldamata andmete edastamise kohta, või c) ESRNi õigusaktidest tulenevate ülesannete ulatus ja teostamise viis või tema seonduv andmevajadus. |
| --- | --- |

2.

Andmevahetus toimub läbi ESRNi sekretariaadi kooskõlas memorandumis sätestatud juurdepääsu ja kasutuse tingimustega. EKP võib omal algatusel või ESRNi taotlusel andmevahetuse sisu muuta, eelkõige selleks, et võtta arvesse muutusi järgmises: a) andmekogumi koosseis või EKP statistilise andmekogu (Statistical Data Warehouse) tegevus, b) nõusolek, mille EKP saab andmete algatajalt avaldamata andmete edastamise kohta, või c) ESRNi õigusaktidest tulenevate ülesannete ulatus ja teostamise viis või tema seonduv andmevajadus.

| 3. | EKP avaldab ESRNile ka selle agregeeritud teabe, mis ei ole andmevahetuse määratluses hõlmatud, kui selle hulka ei kuulu nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (1) artikli 1 lõikes 12 määratletud konfidentsiaalne statistiline teave ja kui üksikuid finantseerimisasutusi ei ole võimalik tuvastada, v.a juhul, kui see teave on juba avaldatud. ESRNi sekretariaat kehtestab pärast EKPga konsulteerimist tehnilised spetsifikatsioonid juurdepääsuks andmetele, mille tähistus on „avaldamata”. |
| --- | --- |

3.

EKP avaldab ESRNile ka selle agregeeritud teabe, mis ei ole andmevahetuse määratluses hõlmatud, kui selle hulka ei kuulu nõukogu määruse (EÜ) nr 2533/98 (1) artikli 1 lõikes 12 määratletud konfidentsiaalne statistiline teave ja kui üksikuid finantseerimisasutusi ei ole võimalik tuvastada, v.a juhul, kui see teave on juba avaldatud. ESRNi sekretariaat kehtestab pärast EKPga konsulteerimist tehnilised spetsifikatsioonid juurdepääsuks andmetele, mille tähistus on „avaldamata”.

---

(1)  Nõukogu määrus (EÜ) nr 2533/98, 23. november 1998, statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt (EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8).

---

II LISA

Euroopa järelevalveasutuste poolt agregeeritud teabe korraline andmine

Üldreegel

Euroopa järelevalveasutused esitavad ESRNile korraliselt käesolevas lisas määratletud agregeeritud teavet. Esitatud teave peab hõlmama vähemalt kolme andmeesitajat, millest ükski ei esinda üle 85 % asjaomasest turust, mis võib olla üks või enam liikmesriiki või liit tervikuna. Kui lisaks agregeeritud teabele kasutatakse dispersioonimeetmeid, peab agregeeritud teave hõlmama andmeid vähemalt viie andmeesitaja kohta, kui tegemist on avaldatud andmetega, ning vähemalt kuue andmeesitaja kohta, kui on vaja kaitsta konfidentsiaalseid andmeid ettevõtja tasandil.

Euroopa Pangandusjärelevalve Asutus (EBA)

EBA esitab riskinäitajad ja detailsed riskianalüüsi vahendid, mis on määratletud EBA dokumentides. Riskinäitajad ja detailsed riskianalüüsi vahendid esitatakse iga liikmesriigi kohta, kui üldreeglite tingimused on täidetud, ja liidu kohta tervikuna (sel juhul tehakse andmeesitajate topeltaruandluse osas tasaarvestus). Konkreetsetel juhtudel võib kokku leppida muus agregeerimises. Andmed esitatakse kaks päeva pärast EBA 14. mai 2014. aasta otsuse EBA/DC/090 artiklis 4 sätestatud aruande esitamise kuupäeva.

Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve Asutus (EIOPA)

| 1. | EIOPA esitab näitajate kogumi, mis tuletatakse EIOPA-le tema poolt sellel eesmärgil määratletud Solventsus II aruandluse kättesaadavatest andmetest, mis esitati riiklikele järelevalveasutustele. Riskinäitajad ja detailsed riskianalüüsi vahendid esitatakse iga liikmesriigi kohta, kui üldreeglite tingimused on täidetud, ja liidu kohta tervikuna (sel juhul tehakse andmeesitajate topeltaruandluse osas tasaarvestus). Konkreetsetel juhtudel võib kokku leppida muus agregeerimises. Aruande esitamise kuupäevad lepitakse kokku kahepoolselt pärast Solventsus II õigusraamistiku kohaldamise algust. |
| --- | --- |

1.

EIOPA esitab näitajate kogumi, mis tuletatakse EIOPA-le tema poolt sellel eesmärgil määratletud Solventsus II aruandluse kättesaadavatest andmetest, mis esitati riiklikele järelevalveasutustele. Riskinäitajad ja detailsed riskianalüüsi vahendid esitatakse iga liikmesriigi kohta, kui üldreeglite tingimused on täidetud, ja liidu kohta tervikuna (sel juhul tehakse andmeesitajate topeltaruandluse osas tasaarvestus). Konkreetsetel juhtudel võib kokku leppida muus agregeerimises. Aruande esitamise kuupäevad lepitakse kokku kahepoolselt pärast Solventsus II õigusraamistiku kohaldamise algust.

| 2. | ESRNi sekretariaat võib kokkuleppel EIOPAga kehtestada korralise aruandluse tehnilised spetsifikatsioonid seoses täiendavate agregeeritud andmetega, mis põhinevad EIOPA-le Solventsus II aruandluse kättesaadavatel andmetel, mis esitati riiklikele järelevalveasutustele. |
| --- | --- |

2.

ESRNi sekretariaat võib kokkuleppel EIOPAga kehtestada korralise aruandluse tehnilised spetsifikatsioonid seoses täiendavate agregeeritud andmetega, mis põhinevad EIOPA-le Solventsus II aruandluse kättesaadavatel andmetel, mis esitati riiklikele järelevalveasutustele.

Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Asutus (ESMA)

ESRNi sekretariaat võib kokkuleppel ESMAga kehtestada tehnilised spetsifikatsioonid seoses andmetega, mis tuleb esitada ESRNile kehtivate sektorit puudutavate õigusaktide alusel. Tehnilised spetsifikatsioonid määratlevad ka aruandluse sageduse ja tähtajad.

---

III LISA

Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu agregeeritud teabe erakorralised taotlused

Üldised kaalutlused

ESRN võib esitada agregeeritud teabe esitamise erakorralise taotluse. Nendele erakorralistele taotlustele võib vastata järgmiselt:

| a) | esitades teabe, mis on juba olemas Euroopa Keskpankade Süsteemil (EKPS), Euroopa järelevalveasutustel, äriteabe esitajatel või rahvusvaheliste organisatsioonide andmebaasides, nt Rahvusvaheliste Arvelduste Pangal; või |
| --- | --- |

a)

esitades teabe, mis on juba olemas Euroopa Keskpankade Süsteemil (EKPS), Euroopa järelevalveasutustel, äriteabe esitajatel või rahvusvaheliste organisatsioonide andmebaasides, nt Rahvusvaheliste Arvelduste Pangal; või

| b) | korraldades erivaatluse. |
| --- | --- |

b)

korraldades erivaatluse.

Põhimõtted

Teabe esitamise erakorraliste taotluste täitmisel peaksid ESRNi sekretariaat, EKP ja Euroopa järelevalveasutused arvestama järgmist:

| a) | kokkulepitud menetlustoimingute läbipaistev järgimine; |
| --- | --- |

a)

kokkulepitud menetlustoimingute läbipaistev järgimine;

| b) | andmeesitajatega ülemäärase suhtlemise vältimine; |
| --- | --- |

b)

andmeesitajatega ülemäärase suhtlemise vältimine;

| c) | olemasoleva teabe maksimaalne taaskasutamine erinevatel analüütilistel ja tegevuseesmärkidel, arvestades samas õiguslikke piiranguid ja konfidentsiaalsuse tagatisi; |
| --- | --- |

c)

olemasoleva teabe maksimaalne taaskasutamine erinevatel analüütilistel ja tegevuseesmärkidel, arvestades samas õiguslikke piiranguid ja konfidentsiaalsuse tagatisi;

| d) | olemasolevate ning võimalikult ühtlustatud metodoloogiate ja andmekogumise kasutamine võimalikult suures ulatuses; |
| --- | --- |

d)

olemasolevate ning võimalikult ühtlustatud metodoloogiate ja andmekogumise kasutamine võimalikult suures ulatuses;

| e) | erakorraliste taotluste hea tava väljatöötamine, luues tagasisidemehhanismi ja jagades teavet metodoloogiate kohta kõikide huvitatud osapoolte vahel. |
| --- | --- |

e)

erakorraliste taotluste hea tava väljatöötamine, luues tagasisidemehhanismi ja jagades teavet metodoloogiate kohta kõikide huvitatud osapoolte vahel.

A.   KÄTTESAADAVA TEABE ESITAMINE

| 1. | ESRNi sekretariaat võib pärast EKP või asjaomase Euroopa järelevalveasutustega konsulteerimist saata erakorralise taotluse andmete esitamiseks, mida ei esitata korraliselt I ja II lisa alusel, kuid mis on siiski EKPSile või Euroopa järelevalveasutustele (edaspidi „adressaadid”) juba kättesaadavad, sätestades andmetaotluse kirjelduse. Taotluses osutatud andmete esitamise tähtajad lepitakse kahepoolselt kokku ESRNi sekretariaadi ja asjaomaste osapoolte vahel. |
| --- | --- |

1.

ESRNi sekretariaat võib pärast EKP või asjaomase Euroopa järelevalveasutustega konsulteerimist saata erakorralise taotluse andmete esitamiseks, mida ei esitata korraliselt I ja II lisa alusel, kuid mis on siiski EKPSile või Euroopa järelevalveasutustele (edaspidi „adressaadid”) juba kättesaadavad, sätestades andmetaotluse kirjelduse. Taotluses osutatud andmete esitamise tähtajad lepitakse kahepoolselt kokku ESRNi sekretariaadi ja asjaomaste osapoolte vahel.

| 2. | Adressaadid peaksid esitama taotluses osutatud teabe, järgides kehtivat seadust ja korda, mis hõlmab muu hulgas järgmist:






  a) | Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikiri; |
| --- | --- | --- |

2.

Adressaadid peaksid esitama taotluses osutatud teabe, järgides kehtivat seadust ja korda, mis hõlmab muu hulgas järgmist:

a)

Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikiri;

| b) | nõukogu määrus (EÜ) nr 2533/98; |
| --- | --- |

b)

nõukogu määrus (EÜ) nr 2533/98;

| c) | Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

c)

Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010 (1),

| d) | Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010 (2), |
| --- | --- |

d)

Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010 (2),

| e) | Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010 (3), |
| --- | --- |

e)

Euroopa parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010 (3),

| f) | nõukogu määrus (EL) nr 1096/2010 (4). |
| --- | --- |

f)

nõukogu määrus (EL) nr 1096/2010 (4).

| 3. | ESRNi sekretariaat esitab seejärel andmed asjaomasele ESRNi struktuuriüksusele, kes neid taotles. |
| --- | --- |

3.

ESRNi sekretariaat esitab seejärel andmed asjaomasele ESRNi struktuuriüksusele, kes neid taotles.

| 4. | Kui teabe esitamise taotluse saab rahuldada kasutades äriteabe esitajatelt saadud andmeid, esitatakse need ESRNi sekretariaadi kaudu asjaomasele andmeid taotlenud ESRNi struktuuriüksusele koos kvaliteedihinnanguga ja teabega seonduva kulu kohta. |
| --- | --- |

4.

Kui teabe esitamise taotluse saab rahuldada kasutades äriteabe esitajatelt saadud andmeid, esitatakse need ESRNi sekretariaadi kaudu asjaomasele andmeid taotlenud ESRNi struktuuriüksusele koos kvaliteedihinnanguga ja teabega seonduva kulu kohta.

B.   ERIVAATLUS

1.   Erivaatluse vajaduse määratlemine

| 1.1. | Eespool osutatust olenemata algatavad ESRNi struktuuriüksuste poolt esitatud agregeeritud teabe erakorralised taotlused esialgu uurimisetapi, millega tegeleb huvitatud struktuuriüksus ise, ESRNi sekretariaat või EKP. Selle uurimise eesmärk on välja selgitada, kas erivaatlus on vajalik. Uurimisetapil hinnatakse eelkõige, millised kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed andmed on juba olemas ning kas nad vastavad eesmärgile. Kui olemasolevad andmed ei vasta eesmärgile ning tekib vajadus koguda andmeid andmeesitajatelt erivaatlusega, võib uurimisfaasis juba määratleda asjakohase andmeid esitava üldkogumi ning erivaatluse läbiviimise hinnangulise kulu andmeesitajatele. |
| --- | --- |

1.1.

Eespool osutatust olenemata algatavad ESRNi struktuuriüksuste poolt esitatud agregeeritud teabe erakorralised taotlused esialgu uurimisetapi, millega tegeleb huvitatud struktuuriüksus ise, ESRNi sekretariaat või EKP. Selle uurimise eesmärk on välja selgitada, kas erivaatlus on vajalik. Uurimisetapil hinnatakse eelkõige, millised kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed andmed on juba olemas ning kas nad vastavad eesmärgile. Kui olemasolevad andmed ei vasta eesmärgile ning tekib vajadus koguda andmeid andmeesitajatelt erivaatlusega, võib uurimisfaasis juba määratleda asjakohase andmeid esitava üldkogumi ning erivaatluse läbiviimise hinnangulise kulu andmeesitajatele.

| 1.2. | Kui ESRNil ning ühel või mitmel Euroopa järelevalveasutusel on ühishuvi konkreetses küsimuses, võivad nad kokku leppida ühise erivaatluse korraldamises, mille puhul uurimisetapp ei ole vajalik. |
| --- | --- |

1.2.

Kui ESRNil ning ühel või mitmel Euroopa järelevalveasutusel on ühishuvi konkreetses küsimuses, võivad nad kokku leppida ühise erivaatluse korraldamises, mille puhul uurimisetapp ei ole vajalik.

2.   Erivaatluste liigid

Kasutada võib kahte liiki erivaatlusi:

| a) | esimest liiki vaatlus keskendub konkreetsetele teemadele, nt riskikontsentratsioonide adekvaatsele hindamisele, ning tavaliselt on selle eesmärgiks anda korraliselt kogutavate andmete detailsem liigendus, näiteks „millest” kirjetena. Esimest liiki vaatlused võivad hõlmata ka andmekogumeid, mis tingib (korralise) andmete kogumise muus kontekstis või muu organisatsiooni, näiteks Rahvusvahelise Valuutafondi või Rahvusvaheliste Arvelduste Panga poolt ning milleks on juba olemas väljakujunenud metodoloogilised raamistikud; |
| --- | --- |

a)

esimest liiki vaatlus keskendub konkreetsetele teemadele, nt riskikontsentratsioonide adekvaatsele hindamisele, ning tavaliselt on selle eesmärgiks anda korraliselt kogutavate andmete detailsem liigendus, näiteks „millest” kirjetena. Esimest liiki vaatlused võivad hõlmata ka andmekogumeid, mis tingib (korralise) andmete kogumise muus kontekstis või muu organisatsiooni, näiteks Rahvusvahelise Valuutafondi või Rahvusvaheliste Arvelduste Panga poolt ning milleks on juba olemas väljakujunenud metodoloogilised raamistikud;

| b) | teist liiki vaatlused hõlmavad varem analüüsimata nähtusi, mille jaoks ei ole metodoloogiat välja kujunenud ning mille osas korraliselt andmeid ei koguta. Teist liiki vaatlused on üldjuhul töömahukamad kui esimest liiki vaatlused ning neil võib puududa võrdlusalus. Vajadus määratleda andmeesitajad ning töötada välja metodoloogiline raamistik võib tähendada, et teabe kogumisele peab eelnema arvestatav aeg. |
| --- | --- |

b)

teist liiki vaatlused hõlmavad varem analüüsimata nähtusi, mille jaoks ei ole metodoloogiat välja kujunenud ning mille osas korraliselt andmeid ei koguta. Teist liiki vaatlused on üldjuhul töömahukamad kui esimest liiki vaatlused ning neil võib puududa võrdlusalus. Vajadus määratleda andmeesitajad ning töötada välja metodoloogiline raamistik võib tähendada, et teabe kogumisele peab eelnema arvestatav aeg.

3.   Menetluskord

| 3.1. | ESRN haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu”) otsustab, kas on vajalik agregeeritud teabe kogumine erivaatluse kaudu, võttes arvesse sellise erivaatluse teostamise tõenäolist kulu ja ajakulu. |
| --- | --- |

3.1.

ESRN haldusnõukogu (edaspidi „haldusnõukogu”) otsustab, kas on vajalik agregeeritud teabe kogumine erivaatluse kaudu, võttes arvesse sellise erivaatluse teostamise tõenäolist kulu ja ajakulu.

Uurimisetapp

| 3.2. | ESRNi struktuuriüksused edastavad oma esialgsed taotlused agregeeritud teave erikogumiseks ESRNi sekretariaadile, kes koostöös ESRNi andmete kontaktrühma ja EKPga abistab neid kättesaadava teabe tuvastamisel, et maksimeerida varem kogutud teabe kasutust ja vältida aruandluse suurenemist. Kui olemasolevaid andmeid ei loeta eesmärgipärasteks ja tekib vajadus koguda andmeesitajatelt andmeid erivaatluse kaudu, formuleerib ESRNi struktuuriüksus ESRNi sekretariaadi toel esialgse teabetaotluse põhjal tegelikud andmenõuded; hinnatakse asjakohase teabe olemasolu ja kvaliteeti asjaomastes asutustes. Uurimisetapis võib samuti tugineda EKPSile, sealhulgas EKPSi statistikakomiteele, EKPSi finantsstabiilsuse komiteele või muudele Euroopa Statistikasüsteemi allikatele, äriteabe esitajatele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, nt Rahvusvaheliste Arvelduste Pangale. |
| --- | --- |

3.2.

ESRNi struktuuriüksused edastavad oma esialgsed taotlused agregeeritud teave erikogumiseks ESRNi sekretariaadile, kes koostöös ESRNi andmete kontaktrühma ja EKPga abistab neid kättesaadava teabe tuvastamisel, et maksimeerida varem kogutud teabe kasutust ja vältida aruandluse suurenemist. Kui olemasolevaid andmeid ei loeta eesmärgipärasteks ja tekib vajadus koguda andmeesitajatelt andmeid erivaatluse kaudu, formuleerib ESRNi struktuuriüksus ESRNi sekretariaadi toel esialgse teabetaotluse põhjal tegelikud andmenõuded; hinnatakse asjakohase teabe olemasolu ja kvaliteeti asjaomastes asutustes. Uurimisetapis võib samuti tugineda EKPSile, sealhulgas EKPSi statistikakomiteele, EKPSi finantsstabiilsuse komiteele või muudele Euroopa Statistikasüsteemi allikatele, äriteabe esitajatele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele, nt Rahvusvaheliste Arvelduste Pangale.

| 3.3. | Juhul kui uurimisetapis jõutakse järeldusele, et a) eesmärgipärased andmed või aktsepteeritavad piisava kvaliteediga asendusandmed on olemas, ja b) omanikult saadakse nõusolek mittetäielikuks andmekasutuseks avalikus ruumis, ei ole erivaatlus vajalik ja kohaldatakse A osas kirjeldatud menetlust. |
| --- | --- |

3.3.

Juhul kui uurimisetapis jõutakse järeldusele, et a) eesmärgipärased andmed või aktsepteeritavad piisava kvaliteediga asendusandmed on olemas, ja b) omanikult saadakse nõusolek mittetäielikuks andmekasutuseks avalikus ruumis, ei ole erivaatlus vajalik ja kohaldatakse A osas kirjeldatud menetlust.

| 3.4. | Kui esineb järgmine: a) eesmärgipärased või asendusandmed on olemas, kuid nende kvaliteet on teadmata või ebapiisav; b) andmed ja asendusandmed ei ole kättesaadavad; c) andmeesitajalt ei ole saadud nõusolekut mittetäielikuks andmekasutuseks avalikus ruumis, esitab ESRNi sekretariaat koostöös EKPga andmeid taotlenud struktuuriüksustele teabe kättesaadavuse hindamise tulemuse ning teeb ettepaneku erivaatluse võimalike allikate ja metodoloogiate kohta, sealhulgas: i) andmeesitajate liigid ja arv, ii) aruandluskanalid, nt statistikakomitee, finantsstabiilsuse komitee või Euroopa järelevalveasutused, iii) hinnangulised kulud ja tähtajad, iv) eeldatavad raskused. |
| --- | --- |

3.4.

Kui esineb järgmine: a) eesmärgipärased või asendusandmed on olemas, kuid nende kvaliteet on teadmata või ebapiisav; b) andmed ja asendusandmed ei ole kättesaadavad; c) andmeesitajalt ei ole saadud nõusolekut mittetäielikuks andmekasutuseks avalikus ruumis, esitab ESRNi sekretariaat koostöös EKPga andmeid taotlenud struktuuriüksustele teabe kättesaadavuse hindamise tulemuse ning teeb ettepaneku erivaatluse võimalike allikate ja metodoloogiate kohta, sealhulgas: i) andmeesitajate liigid ja arv, ii) aruandluskanalid, nt statistikakomitee, finantsstabiilsuse komitee või Euroopa järelevalveasutused, iii) hinnangulised kulud ja tähtajad, iv) eeldatavad raskused.

Andmete kogumise faas

| 3.5. | Pärast uurimistulemuste saamist esitab ESRNi sekretariaat ESRNi haldusnõukogule ettepaneku edasiste meetmete kohta koos tulu ja kulude ligikaudse hinnanguga. ESRNi haldusnõukogu otsustab, kas korraldada erivaatlus, milleks võib olla vajalik andmeesitajate kaasamine. ESRNi haldusnõukogu otsuses võib muu hulgas kindlaks määrata: a) nõutava teabe granulaarsus asutuste ja näitajate tasandil, b) kohaldatav konfidentsiaalsuskord, eelkõige see, kellel on millistele juurdepääs andmetele ning kuidas andmeid säilitatakse ja edastatakse, c) teabe andmise tähtajad. |
| --- | --- |

3.5.

Pärast uurimistulemuste saamist esitab ESRNi sekretariaat ESRNi haldusnõukogule ettepaneku edasiste meetmete kohta koos tulu ja kulude ligikaudse hinnanguga. ESRNi haldusnõukogu otsustab, kas korraldada erivaatlus, milleks võib olla vajalik andmeesitajate kaasamine. ESRNi haldusnõukogu otsuses võib muu hulgas kindlaks määrata: a) nõutava teabe granulaarsus asutuste ja näitajate tasandil, b) kohaldatav konfidentsiaalsuskord, eelkõige see, kellel on millistele juurdepääs andmetele ning kuidas andmeid säilitatakse ja edastatakse, c) teabe andmise tähtajad.

| 3.6. | Kui erivaatlust teostab Euroopa järelevalveasutus, võtab ESRNi sekretariaat ühendust asjaomase Euroopa järelevalveasutusega. Andmeid võib edastada EKP kaudu järgides täielikult määruse (EL) nr 1092/2010 (5) artiklit 8. |
| --- | --- |

3.6.

Kui erivaatlust teostab Euroopa järelevalveasutus, võtab ESRNi sekretariaat ühendust asjaomase Euroopa järelevalveasutusega. Andmeid võib edastada EKP kaudu järgides täielikult määruse (EL) nr 1092/2010 (5) artiklit 8.

| 3.7. | Kui erivaatluse viib läbi EKPS, võtab ESRNi sekretariaat ühendust EKPga, kes seejärel võtab riiklike pädevaste asutuste kaudu ühendust võimalike andmeesitajatega; seda tehakse asjaomaste EKPSi komiteede kaudu, arvestades kohaldatavaid konfidentsiaalsuspiiranguid. |
| --- | --- |

3.7.

Kui erivaatluse viib läbi EKPS, võtab ESRNi sekretariaat ühendust EKPga, kes seejärel võtab riiklike pädevaste asutuste kaudu ühendust võimalike andmeesitajatega; seda tehakse asjaomaste EKPSi komiteede kaudu, arvestades kohaldatavaid konfidentsiaalsuspiiranguid.

| 3.8. | Pärast iga erivaatluse lõpetamist vahetavad osapooled teavet vaatluse korraldamise ja eelkõige kohaldatud metodoloogiate ning kvaliteedikontrollide ja ilmnenud raskuste kohta eesmärgiga parandada tulevaste vaatluste tulemuslikkust ja tõhusust. |
| --- | --- |

3.8.

Pärast iga erivaatluse lõpetamist vahetavad osapooled teavet vaatluse korraldamise ja eelkõige kohaldatud metodoloogiate ning kvaliteedikontrollide ja ilmnenud raskuste kohta eesmärgiga parandada tulevaste vaatluste tulemuslikkust ja tõhusust.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1093/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 12).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1094/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Kindlustus- ja Tööandjapensionide Järelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/79/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 48).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 1095/2010, 24. november 2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ (ELT L 331, 15.12.2010, lk 84).

(4)  Nõukogu 17. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1096/2010, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu tegevusega (ELT L 331, 15.12.2010, lk 162).

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1092/2010 finantssüsteemi makrotasandi usaldatavusjärelevalve kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu asutamise kohta (ELT L 331, 15.12.2010, lk 1).

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 27.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/11 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/11

---

Poola Vabariigi valitsuse teade, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) kohaldamist Koło Zachódi maardlas

(2015/C 394/04)

Menetluse eesmärk on anda tegevuslube toornafta ja/või maagaasivarude geoloogiliseks luureks ja/või avastamiseks Łódźi ja Wielkopolskie vojevoodkonnas Koło Zachódi maardlas:

| Nimetus | Ploki number | Koordinaadid (PL-1992 süsteem) |
| --- | --- | --- |
| X | Y |
| Koło Zachód | Tegevusloaga hõlmatud ploki nr 210 ja 230 osad | 477 036,23 | 465 806,72 |
| 465 225,24 | 484 040,82 |
| 466 027,07 | 484 830,37 |
| 469 015,91 | 487 378,70 |
| 472 619,25 | 483 040,33 |
| 478 462,97 | 481 351,10 |
| 480 237,71 | 477 902,65 |
| 487 028,50 | 472 624,58 |
| 498 777,52 | 465 842,91 |

Nimetus

Ploki number

Koordinaadid (PL-1992 süsteem)

X

Y

Koło Zachód

Tegevusloaga hõlmatud ploki nr 210 ja 230 osad

477 036,23

465 806,72

465 225,24

484 040,82

466 027,07

484 830,37

469 015,91

487 378,70

472 619,25

483 040,33

478 462,97

481 351,10

480 237,71

477 902,65

487 028,50

472 624,58

498 777,52

465 842,91

Taotlused peavad hõlmama eespool nimetatud maardlat.

Taotlused tegevusloa saamiseks peavad keskkonnaministeeriumi keskasutusse saabuma hiljemalt käesoleva teate Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgnevast päevast algava 121-päevase ajavahemiku viimasel päeval kell 12.00 Kesk-Euroopa aja järgi.

Taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

| a) | tööde läbiviimiseks kavandatud tehnoloogia (50 %); |
| --- | --- |

a)

tööde läbiviimiseks kavandatud tehnoloogia (50 %);

| b) | pakkuja tehniline ja finantssuutlikkus (40 %); |
| --- | --- |

b)

pakkuja tehniline ja finantssuutlikkus (40 %);

| c) | kavandatud tasu kaevandamisõiguste eest (10 %). |
| --- | --- |

c)

kavandatud tasu kaevandamisõiguste eest (10 %).

Kavandatud miinimumtasu kaevandamisõiguste eest Koło Zachódi maardlas on järgmine:

| a) | toornafta- ja/või maagaasivarude geoloogiliseks luureks:






  — | kolm aastat kestva lepinguperioodi ajal: 30 001,73 zlotti aastas, |
| --- | --- | --- |

a)

toornafta- ja/või maagaasivarude geoloogiliseks luureks:

—

kolm aastat kestva lepinguperioodi ajal: 30 001,73 zlotti aastas,

| — | kaevandamislepingu 4. ja 5. aastal: 36 002,08 zlotti aastas, |
| --- | --- |

—

kaevandamislepingu 4. ja 5. aastal: 36 002,08 zlotti aastas,

| — | kaevandamislepingu 6. aastal ja järgnevatel aastatel: 42 002,43 zlotti aastas, |
| --- | --- |

—

kaevandamislepingu 6. aastal ja järgnevatel aastatel: 42 002,43 zlotti aastas,

| b) | toornafta- ja/või maagaasivarude avastamise korral:






  — | kolm aastat kestva lepinguperioodi ajal: 60 003,47 zlotti aastas, |
| --- | --- | --- |

b)

toornafta- ja/või maagaasivarude avastamise korral:

—

kolm aastat kestva lepinguperioodi ajal: 60 003,47 zlotti aastas,

| — | kaevandamislepingu 4. ja 5. aastal: 72 004,16 zlotti aastas, |
| --- | --- |

—

kaevandamislepingu 4. ja 5. aastal: 72 004,16 zlotti aastas,

| — | kaevandamislepingu 6. aastal ja järgnevatel aastatel: 84 004,86 zlotti aastas, |
| --- | --- |

—

kaevandamislepingu 6. aastal ja järgnevatel aastatel: 84 004,86 zlotti aastas,

| c) | toornafta- ja/või maagaasivarude geoloogiliseks luureks ja avastamiseks:






  — | viis aastat kestva lepinguperioodi ajal: 60 003,47 zlotti aastas, |
| --- | --- | --- |

c)

toornafta- ja/või maagaasivarude geoloogiliseks luureks ja avastamiseks:

—

viis aastat kestva lepinguperioodi ajal: 60 003,47 zlotti aastas,

| — | kaevandamislepingu 6., 7. ja 8. aastal: 72 004,16 zlotti aastas, |
| --- | --- |

—

kaevandamislepingu 6., 7. ja 8. aastal: 72 004,16 zlotti aastas,

| — | kaevandamislepingu 9. aastal ja järgnevatel aastatel: 84 004,86 zlotti aastas. |
| --- | --- |

—

kaevandamislepingu 9. aastal ja järgnevatel aastatel: 84 004,86 zlotti aastas.

Pakkumuste võrdlemismenetlus lõpeb kuus kuud pärast taotlusetapi lõppemist. Pakkujaid teavitatakse kirjalikult menetluse tulemustest.

Taotlused peavad olema koostatud poola keeles.

Kaevandamislube väljastav asutus annab edukale pakkujale tegevusloa toornafta ja/või maagaasivarude geoloogiliseks luureks ja/või avastamiseks Koło Zachódi maardlas pärast pädevate asutuste arvamusi arvestava menetluse lõppemist, ning sõlmib eduka pakkujaga kaevandamislepingu.

Selleks et tegeleda süsivesinike varude geoloogilise luure või avastamisega Poola territooriumil, peavad asjaomasel ettevõtjal olema nii kaevandusõigused kui ka tegevusluba.

Taotlused tuleb saata järgmisel aadressil:

| Ministry of the Environment |
| --- |
| Department of Mining and Mining Concessions |
| ul. Wawelska 52/54 |
| 00-922 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |

Ministry of the Environment

Department of Mining and Mining Concessions

ul. Wawelska 52/54

00-922 Warszawa

POLSKA/POLAND

Teavet võib saada:

| — | keskkonnaministeeriumi veebisaidilt www.mos.gov.pl |
| --- | --- |

—

keskkonnaministeeriumi veebisaidilt www.mos.gov.pl

| — | the Department of Mining and Mining Concessions |
| --- | --- |
| Ministry of the Environment |
| ul. Wawelska 52/54 |
| 00-922 Warszawa |
| POLSKA/POLAND |
| Tel +48 223692449 |
| Faks +48 223692460 |
| E-post: dgikg@mos.gov.pl |

—

the Department of Mining and Mining Concessions

Ministry of the Environment

ul. Wawelska 52/54

00-922 Warszawa

POLSKA/POLAND

Tel +48 223692449

Faks +48 223692460

E-post: dgikg@mos.gov.pl

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 27.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 394/13 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 394/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.7803 – MSI/Amlin)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 394/05)

| 1. | 19. novembril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Mitsui Sumitomo Insurance Company, Limited („MSI”, Jaapan), täielikult ettevõtjale MS&AD Insurance Group Holdings, Inc. („MS&AD”, Jaapan) kuuluv tütarettevõtja, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Amlin plc. („Amlin”, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel. |
| --- | --- |

1.

19. novembril 2015 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta, mille raames ettevõtja Mitsui Sumitomo Insurance Company, Limited („MSI”, Jaapan), täielikult ettevõtjale MS&AD Insurance Group Holdings, Inc. („MS&AD”, Jaapan) kuuluv tütarettevõtja, omandab täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses ettevõtja Amlin plc. („Amlin”, Ühendkuningriik) üle aktsiate või osade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   MS&AD (sh MSI): Tokyo ja Nagoya börsil noteeritud riiklik kindlustusvaldusettevõtja, kes tegutseb elukindlustuse, kahjukindlustuse ja edasikindlustuse valdkonnas peamiselt Jaapanis ja Aasias, aga ka ülemaailmselt;
  —   Amlin: Londoni börsil noteeritud riiklik kindlustusettevõtja, kes osutab kahjukindlustuse ja edasikindlustuse teenuseid ettevõtjatele ja üksikisikutele EMPs. Ettevõtja Amlin tegeleb ka ülemaailmselt kindlustus- ja edasikindlustuslepingute sõlmimisega kindlustusturu Lloyd’s Market piires. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   MS&AD (sh MSI): Tokyo ja Nagoya börsil noteeritud riiklik kindlustusvaldusettevõtja, kes tegutseb elukindlustuse, kahjukindlustuse ja edasikindlustuse valdkonnas peamiselt Jaapanis ja Aasias, aga ka ülemaailmselt;

—   Amlin: Londoni börsil noteeritud riiklik kindlustusettevõtja, kes osutab kahjukindlustuse ja edasikindlustuse teenuseid ettevõtjatele ja üksikisikutele EMPs. Ettevõtja Amlin tegeleb ka ülemaailmselt kindlustus- ja edasikindlustuslepingute sõlmimisega kindlustusturu Lloyd’s Market piires.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt. |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse reguleerimisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud. Vastavalt komisjoni teatisele lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2) tuleks märkida, et käesolevat juhtumit on võimalik käsitleda kõnealuses teatises sätestatud korra kohaselt.

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7803 – MSI/Amlin):





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkusi võib saata komisjonile faksi (+32 22964301) või elektronposti (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) teel või postiga järgmisel aadressil (lisada viitenumber M.7803 – MSI/Amlin):

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus”).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---