# Eiropas Savienības C 391/2015

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 391 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 58. sējums2015. gada 24. novembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 391

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

58. sējums2015. gada 24. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Asamblejas 29. sesija notika Suvā (Fidži) 2015. gada 15.–17. jūnijā. |
| 2015/C 391/01 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna grupas valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Pirmdienas, 2015. gada 15. jūnija sēdes protokols | 1 |
| 2015/C 391/02 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna grupas valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Otrdienas, 2015. gada 16. jūnija, sēdes protokols | 6 |
| 2015/C 391/03 | Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Trešdienas, 2015. gada 17. jūnija, sēdes protokols | 11 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Asamblejas 29. sesija notika Suvā (Fidži) 2015. gada 15.–17. jūnijā.

2015/C 391/01

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna grupas valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Pirmdienas, 2015. gada 15. jūnija sēdes protokols

1

2015/C 391/02

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna grupas valstu, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Otrdienas, 2015. gada 16. jūnija, sēdes protokols

6

2015/C 391/03

Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas, no vienas puses, un Eiropas Savienības un tās dalībvalstu, no otras puses, noslēgtā Partnerattiecību nolīguma Apvienotā parlamentārā asambleja — Trešdienas, 2015. gada 17. jūnija, sēdes protokols

11

---

| IZMANTOTO SIMBOLU SARAKSTS






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

IZMANTOTO SIMBOLU SARAKSTS

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

***I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

***II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar tiesību akta projektā ierosināto juridisko pamatu.)

PARLAMENTA KOMITEJU SAĪSINĀJUMI

| AFET | Ārlietu komiteja |
| --- | --- |
| BUDG | Budžeta komiteja |
| CONT | Budžeta kontroles komiteja |
| LIBE | Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja |
| ECON | Ekonomikas un monetārā komiteja |
| JURI | Juridiskā komiteja |
| ITRE | Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja |
| IMCO | Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja |
| EMPL | Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja |
| ENVI | Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja |
| AGRI | Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja |
| PECH | Zivsaimniecības komiteja |
| REGI | Reģionālās attīstības komiteja |
| CULT | Kultūras un izglītības komiteja |
| DEVE | Attīstības komiteja |
| TRAN | Transporta un tūrisma komiteja |
| AFCO | Konstitucionālo jautājumu komiteja |
| FEMM | Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja |
| INTA | Starptautiskās tirdzniecības komiteja |
| PETI | Lūgumrakstu komiteja |
| DROI | Cilvēktiesību apakškomiteja |
| SEDE | Drošības un aizsardzības apakškomiteja |

AFET

Ārlietu komiteja

BUDG

Budžeta komiteja

CONT

Budžeta kontroles komiteja

LIBE

Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja

ECON

Ekonomikas un monetārā komiteja

JURI

Juridiskā komiteja

ITRE

Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja

IMCO

Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja

EMPL

Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja

ENVI

Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja

AGRI

Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja

PECH

Zivsaimniecības komiteja

REGI

Reģionālās attīstības komiteja

CULT

Kultūras un izglītības komiteja

DEVE

Attīstības komiteja

TRAN

Transporta un tūrisma komiteja

AFCO

Konstitucionālo jautājumu komiteja

FEMM

Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komiteja

INTA

Starptautiskās tirdzniecības komiteja

PETI

Lūgumrakstu komiteja

DROI

Cilvēktiesību apakškomiteja

SEDE

Drošības un aizsardzības apakškomiteja

POLITISKO GRUPU SAĪSINĀJUMI

| PPE | Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) |
| --- | --- |
| S&D | Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa |
| ECR | Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa |
| ALDE | Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa |
| GUE/NGL | Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa |
| Verts/ALE | Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa |
| EFDD | Grupa Brīvības un tiešās demokrātijas Eiropa |
| NI | Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti |

PPE

Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti)

S&D

Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa

ECR

Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa

ALDE

Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa

GUE/NGL

Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa

Verts/ALE

Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa

EFDD

Grupa Brīvības un tiešās demokrātijas Eiropa

NI

Pie politiskajām grupām nepiederošie deputāti

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Asamblejas 29. sesija notika Suvā (Fidži) 2015. gada 15.–17. jūnijā.

| 24.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 391/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 391/1

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA GRUPAS VALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

PIRMDIENAS, 2015. GADA 15. JŪNIJA SĒDES PROTOKOLS

(2015/C 391/01)

Saturs

| Oficiālā atklāšanas sēde | 1 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde | 2 |
| --- | --- |

| Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs | 2 |
| --- | --- |

| Parlamentiem nepiederoša pārstāvja akreditācija | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Darba kārtības pieņemšana (AP101.763) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Protokola apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 28. sesijas pēdējai sēdei (OV C 160, 13.5.2015.) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2015. gada 14. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā komisāra Neven Mimica paziņojums | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Debates ar komisāru Neven Mimica, kurš ir atbildīgs par starptautisko sadarbību un attīstību – brīvais mikrofons | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jautājumi Komisijai | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Komisijas īstenotie pasākumi, reaģējot uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 28. sesijā pieņemtajām rezolūcijām | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Finansējums ieguldījumiem un tirdzniecībai, tostarp infrastruktūrai ĀKK valstīs, izmantojot ES ieguldījumu apvienošanas mehānismu | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PIRMDIENAS, 2015. GADA 15. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 11.00.)

Oficiālā atklāšanas sēde

Asambleju uzrunāja šādi dalībnieki:

Fidži parlamenta priekšsēdētājs Jiko Luveni, Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Fitz A. Jackson un Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētājs Louis Michel, kā arī Fidži Republikas premjerministrs Josaia V. Bainimarama.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.10 un atsāka plkst. 15.09.)

SĒDI VADĪJA: Fitz A. JACKSON,

līdzpriekšsēdētājs

Apvienotās parlamentārās asamblejas sēde

Līdzpriekšsēdētājs sveica visus dalībniekus.

Apvienotās parlamentārās asamblejas sastāvs

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka protokolam tiks pievienots tāds Apvienotās parlamentārās asamblejas locekļu saraksts, kādu to iesniedza ĀKK valstu iestādes un Eiropas Parlaments.

Parlamentiem nepiederoša pārstāvja akreditācija

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka atbilstoši Kotonū nolīguma 17. panta 1. punktam un Apvienotās parlamentārās asamblejas Reglamenta 1. panta 2. punktam saņemts viens lūgums akreditēt parlamentiem nepiederošu pārstāvi, un šā lūguma pamatā ir force majeure apstākļi. Pārstāvja klātbūtne tiks reģistrēta, un viņa vārds parādīsies protokola pielikumā.

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

1.   Darba kārtības pieņemšana (AP101.763)

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka ĀKK Padome, diemžēl, netiks šajā sēdē pārstāvēta, jo Vanuatu parlamentā ir iesniegts priekšlikums izteikt neuzticību Vanuatu valdībai. Atbildes uz ĀKK Padomei uzdotajiem jautājumiem tiks sniegtas rakstiskā veidā.

Darba kārtību pieņēma tādu, kā norādīts šajā protokolā.

2.   Protokola apstiprināšana Apvienotās parlamentārās asamblejas 28. sesijas pēdējai sēdei (OV C 160, 13.5.2015.).

Protokolus apstiprināja.

3.   Līdzpriekšsēdētāju paziņojumi, tostarp par Prezidija 2015. gada 14. jūnija sanāksmē pieņemtajiem lēmumiem

Līdzpriekšsēdētājs informēja par Prezidija 2015. gada 14. jūnija sanāksmes rezultātiem.

Tika pieņemti šādi lēmumi:

| a) | pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus pieņemšanai 31. sesijā: | Politisko lietu komiteja







  — | Līdzdalības pārvaldības uzlabošana, veicinot decentralizāciju, un demokrātijas un vietējās pārvaldes stiprināšana |
| --- | --- | --- | --- |

a)

pastāvīgās komitejas izstrādās šādus ziņojumus pieņemšanai 31. sesijā:

Politisko lietu komiteja

—

Līdzdalības pārvaldības uzlabošana, veicinot decentralizāciju, un demokrātijas un vietējās pārvaldes stiprināšana

| | Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja







  — | Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveide Āfrikā – iespējas veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un tās iespējamos ieguvumus ĀKK valstīm, |
| --- | --- | --- |

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

—

Kontinentālās brīvās tirdzniecības zonas izveide Āfrikā – iespējas veicināt Āfrikas iekšējo tirdzniecību un tās iespējamos ieguvumus ĀKK valstīm,

| | Sociālo lietu un vides komiteja







  — | Migrācija starp ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm – cēloņi, sekas un vienotas pārvaldības stratēģijas, |
| --- | --- | --- |

Sociālo lietu un vides komiteja

—

Migrācija starp ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm – cēloņi, sekas un vienotas pārvaldības stratēģijas,

| b) | organizēt 13. reģionālo sanāksmi Dienvidāfrikā no 2015. gada 2. līdz 6. novembrim; |
| --- | --- |

b)

organizēt 13. reģionālo sanāksmi Dienvidāfrikā no 2015. gada 2. līdz 6. novembrim;

| c) | organizēt Prezidija darba braucienu uz World Expo 2015 Milānā un faktu vākšanas misijas braucienu uz Lampedūzu laika posmā no 2015. gada 26. līdz 28. septembrim; |
| --- | --- |

c)

organizēt Prezidija darba braucienu uz World Expo 2015 Milānā un faktu vākšanas misijas braucienu uz Lampedūzu laika posmā no 2015. gada 26. līdz 28. septembrim;

| d) | organizēt faktu vākšanas misiju braucienu uz Zimbabvi līdz2015. gada beigām, ievērojot piemērotus datumus, par kuriem ir panākta vienošanās ar šo valsti; |
| --- | --- |

d)

organizēt faktu vākšanas misiju braucienu uz Zimbabvi līdz2015. gada beigām, ievērojot piemērotus datumus, par kuriem ir panākta vienošanās ar šo valsti;

| e) | apturēt vēlēšanu novērošanas misijas sūtīšanu uz Burundi, ņemot vērā apstākļus attiecīgajā valstī; |
| --- | --- |

e)

apturēt vēlēšanu novērošanas misijas sūtīšanu uz Burundi, ņemot vērā apstākļus attiecīgajā valstī;

| f) | apstiprināt, ka Asamblejas 30. sesija notiks no 2015. gada 7. līdz 9. decembrim Mozambikā. |
| --- | --- |

f)

apstiprināt, ka Asamblejas 30. sesija notiks no 2015. gada 7. līdz 9. decembrim Mozambikā.

Līdzpriekšsēdētājs informēja Asambleju, ka sestdienas rītā (2015. gada 14. jūnijā) bija sanācis Sieviešu forums un ka to kopīgi vadīja priekšsēdētājas – Kashetu Kyenge un Ana Rita Sithole (Mozambika). Šīs sanāksmes temats bija “Veicināt sieviešu piekļuvi pienācīgas kvalitātes darbam un vienlīdzību nodarbinātībā”.

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja par šādiem termiņiem:

| — | attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūcijās par dabas katastrofu Vanuatu (un kaimiņvalstīs) – par turpmāko rīcību, tostarp reģionālā sadarbību un par stāvokli Centrālāfrikas Republikā: otrdiena, 2015. gada 16. jūnijs, plkst. 12.00; |
| --- | --- |

—

attiecībā uz grozījumiem kompromisa rezolūcijās par dabas katastrofu Vanuatu (un kaimiņvalstīs) – par turpmāko rīcību, tostarp reģionālā sadarbību un par stāvokli Centrālāfrikas Republikā: otrdiena, 2015. gada 16. jūnijs, plkst. 12.00;

| — | attiecībā uz pieprasījumiem saistībā ar balsošanas metodēm: trešdiena, 2015. gada 17. jūnijs, plkst. 10.00, iesniegt rakstveidā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz pieprasījumiem saistībā ar balsošanas metodēm: trešdiena, 2015. gada 17. jūnijs, plkst. 10.00, iesniegt rakstveidā.

4.   Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgā komisāra
  Neven Mimica paziņojums

N. Mimica uzsvēra ES saistības, gatavojoties trim galvenajām 2015. gadā notiekošajām attīstības jautājumiem veltītajām starptautiskajām konferencēm: trešajai Starptautiskajai konferencei par attīstības finansēšanu, kas notiks Adisabebā, Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmei, lai pieņemtu attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada, kas notiks Ņujorkā, un ANO Klimata pārmaiņu konferencei (COP 21), kas notiks Parīzē. Nepietiks tikai ar, ka ES uzņemsies vērienīgas saistības attiecībā uz OAP un tālejošus mērķus siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanai, arī citām līdzīgi domājošām valstīm un iestādēm būs jāpilda saistības, ja grib sasniegt ilgtspējīgas attīstības un klimata pārmaiņu mērķus. Šajās sarunās liela nozīme būtu ĀKK valstu un ES kopējai nostājai attiecībā uz minētajām trijām konferencēm. Komisārs N. Mimica uzsvēra arī nepieciešamību nodrošināt pārskatatbildību un efektīvus mehānismus saistību izpildes uzraudzīšanai.

5.   Debates ar komisāru Neven Mimica, kurš ir atbildīgs par starptautisko sadarbību un attīstību – brīvais mikrofons

Uzstājās: Michèle Rivasi, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibuti), Davor Ivo Stier, Adjedoue Weidou (Čada), Kashetu Kyenge, James Munthali (Malāvija), David Martin, Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Louis Michel, Joachim Zeller, Marielle de Sarnez un Michael Gahler.

Viedokļu apmaiņā galvenā uzmanība tika pievērsta klimata pārmaiņām un katastrofu riska samazināšanai, sarunu gaitā skarot arī citus jautājumus, tostarp ES saistības attiecībā uz klimata pārmaiņām, klimata pārmaiņu saistību izpildes inovatīvu finansēšanu un uzraudzību, saiknes starp klimata pārmaiņām, migrāciju un dabas katastrofām un turpmāko Eiropas Attīstības fonda iekļaušanu budžetā.

Komisārs N. Mimica atbildēja uz locekļu uzdotajiem jautājumiem saskaņā ar brīvā mikrofona procedūru.

6.   Jautājumi Komisijai

Eiropas Komisijai kopumā tika uzdoti 18 jautājumi.

Komisija jau iepriekš bija atbildējusi uz šiem jautājumiem rakstveidā. Komisārs N. Mimica mutiski atbildēja uz šādiem asamblejas dalībnieku uzdotiem papildu jautājumiem:

| | jautājums Nr. 6, ko uzdeva Michèle Rivasi par ĀKK valstu un ES kopējo nostāju sarunās par klimatu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 6, ko uzdeva Michèle Rivasi par ĀKK valstu un ES kopējo nostāju sarunās par klimatu;

| | jautājums Nr. 7, ko uzdeva Catherine Bearder, par konferenci par noziegumiem pret savvaļas dzīvniekiem, kas notika Kasane, Botsvānā; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 7, ko uzdeva Catherine Bearder, par konferenci par noziegumiem pret savvaļas dzīvniekiem, kas notika Kasane, Botsvānā;

| | jautājums Nr. 8, ko uzdeva Louis-Joseph Manscour (kuru aizstāja Derek Vaughan), par cīņu pret nelipīgām slimībām ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 8, ko uzdeva Louis-Joseph Manscour (kuru aizstāja Derek Vaughan), par cīņu pret nelipīgām slimībām ĀKK valstīs;

| | jautājums Nr. 9, ko iesniedza Eider Gardiazabal Rubial (kuru aizstāja Derek Vaughan), par cilvēktiesību aizstāvju vajāšanas ietekmi uz HIV/AIDS; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 9, ko iesniedza Eider Gardiazabal Rubial (kuru aizstāja Derek Vaughan), par cilvēktiesību aizstāvju vajāšanas ietekmi uz HIV/AIDS;

| | jautājums Nr. 11, ko uzdeva David Martin, par cilvēktiesību klauzulu EPN; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 11, ko uzdeva David Martin, par cilvēktiesību klauzulu EPN;

| | jautājums Nr. 12, ko uzdeva Pavel Telicka (kuru aizstāja Petr Ježek), par ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 12, ko uzdeva Pavel Telicka (kuru aizstāja Petr Ježek), par ieroču tirdzniecības līguma īstenošanu;

| | jautājums Nr. 13, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (kuru aizstāj Norbert Neuser), par Ekvatoriālās Gvinejas Republiku; |
| --- | --- |

jautājums Nr. 13, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (kuru aizstāj Norbert Neuser), par Ekvatoriālās Gvinejas Republiku;

| | Jautājums Nr. 16, ko uzdeva Nathalie Griesbeck, par civilstāvokļa aktu reģistriem un statistiku. |
| --- | --- |

Jautājums Nr. 16, ko uzdeva Nathalie Griesbeck, par civilstāvokļa aktu reģistriem un statistiku.

Jautājumu Nr. 1, 2, 5, 10, 14, 17 un 18 autoriem nebija papildjautājumu.

Jautājumu Nr. 3, 4 un 15 autori sēdē nepiedalījās.

7.   Komisijas īstenotie pasākumi, reaģējot uz Apvienotās parlamentārās asamblejas 28. sesijā pieņemtajām rezolūcijām

Dokumentācijā iekļauts dokuments, kurā izklāstīti Komisijas veiktie pasākumi saistībā ar rezolūcijām, ko Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma Strasbūrā 2014. gada decembrī.

8.   Finansējums ieguldījumiem un tirdzniecībai, tostarp infrastruktūrai ĀKK valstīs, izmantojot ES ieguldījumu apvienošanas mehānismu

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Līdzreferenti: Malement Liahosoa (Madagaskara) un David Martin

Ar ziņojumu iepazīstināja Malement Liahosoa (Madagaskara) un David Martin.

Uzstājās: Andre R. Worrell (Barbadosa), Bogdan Brunon Wenta, Netty Baldeh (Gambija), Joyce Laboso (Kenija), Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritānija), Marielle de Sarnez, Adjedoue Weidou (Čada), Lidia Senra Rodríguez, Bodil Ceballos, Felix C. M. Mutati (Zambija), Krzysztof Hetman, Pedro Silva Pereira, Boleslaw Piecha, Neena Gill, Derek Vaughan, Michael George Peyrefitte (Beliza) un Peter Craig-McQuaide (Eiropas Komisija).

Dotāciju un aizdevumu apvienošana, kas dos iespēju piesaistīt ievērojamu privātā sektora finansējumu, ļaus piešķirt vairāk finansējuma attīstībai. Tādējādi zemākas procentu likmes dos iespēju īstenot projektus ar lielu riska profilu vai zema peļņas normu. Efektivitātes labad apvienošana jāveic, pamatojoties uz pārredzamām procedūrām, kas nodrošina to, ka tiek piemērots papildināmības princips un ka ir iesaistīta saņēmējvalsts valdība. Neliela daļa deputātu pauda neapmierinātību ar publiskā un privātā sektora partnerību izmantošanu.

Debates noslēdza David Martin.

9.   Ekonomisko un sociālo partneru ziņojums

ĀKK valstu un ES Koordinācijas komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo jautājumu komitejas priekšsēdētāja Xavier Verboven uzstāšanās

Xavier Verboven sniedza informāciju par to, kā ekonomiskie un sociālie partneri gatavojas starptautiskajām konferencēm par attīstības finansēšanu, attīstības politikas programmu laikposmam pēc 2015. gada un klimata pārmaiņām.

Uzstājās: Michael George Peyrefitte (Beliza), Adjedoue Weidou (Čada), Louis Michel, Ousmane Kaba (Gvineja), Marielle de Sarnez, Joe Koim Komun (Papua Jaungvineja), Jo Leinen, James Munthali (Malāvija), Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), Juan Fernando Lopez Aguilar, Norbert Neuser par darba kārtības jautājumu, Fitz A. Jackson (līdzpriekšsēdētājs), Netty Baldeh (Gambija), Mohamed Ben Oumar (Nigēra) un Arne Gericke.

Debates noslēdza Xavier Verboven.

(Sēdi slēdza plkst. 18.58.)

Fitz A. JACKSON

Louis MICHEL

līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

līdzģenerālsekretāri

---

| 24.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 391/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 391/6

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA GRUPAS VALSTU, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

OTRDIENAS, 2015. GADA 16. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2015/C 391/02)

Saturs

| 1. | Latvijas ārlietu ministra, ES Padomes priekšsēdētāja Edgara Rinkēviča paziņojums | 6 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Jautājumi ES Padomei | 7 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Debates ar ES Padomi – brīvais mikrofons | 7 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kultūras daudzveidība un cilvēktiesības ĀKK un ES valstīs | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Dabas resursi | 8 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Jūras/okeāni (klimata pārmaiņas, bioloģiskās dažādība, atjaunojamā enerģija, zvejniecība, jūras drošība un pirātisms, jūras dzīļu nafta un izrakteņi) | 8 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Steidzams jautājums Nr. 1: dabas katastrofa Vanuatu (un kaimiņvalstīs) – virzība uz priekšu, tostarp reģionālā sadarbība | 9 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Problēmas un iespējas izglītības un arodmācību mērķu sasniegšanā ĀKK valstīs | 9 |
| --- | --- | --- |

8.

OTRDIENAS, 2015. GADA 16. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.05.)

SĒDI VADĪJA: Fitz A. JACKSON,

līdzpriekšsēdētājs

Adjedoue Weidou (Čada) vērsa uzmanību uz Ndžamenā (Čadā) pašnāvnieku sarīkotajiem uzbrukumiem, kuros tika nogalināti 23 cilvēki un ievainoti vairāk nekā 100.

1.   Latvijas ārlietu ministra, ES Padomes priekšsēdētāja Edgara Rinkēviča paziņojums

Latvijas ārlietu ministrs un ES Padomes priekšsēdētājs Edgars Rinkēvičs uzsvēra, ka 2015. gads ir ļoti nozīmīgs gads attīstībai. Laba ES un ĀKK valstu sadarbība būtu ļoti nozīmīga trīs galvenajās starptautiskajās konferencēs: trešajā Starptautiskajā konferencē par attīstības finansēšanu, kas notiks Adisabebā, ANO augstākā līmeņa sanāksmē par attīstības programmas pieņemšanu laikposmam pēc 2015. gada, kas notiks Ņujorkā, un ANO Klimata konferencē COP 21, kas notiks Parīzē. Viņš uzsvēra apņemšanos strādāt kopīgi ar Klusā okeāna reģioniem un tā mazo salu jaunattīstības valstīm un veicināt reģionālo sadarbību.

Priekšsēdētājs atbalstīja vienotu Eiropas atbildes rīcību uz migrāciju, tostarp vēršoties pret cilvēku kontrabandas tīkliem, risinot migrācijas pamatcēloņus un aktīvi sadarbojoties ar ĀKK valstīm. Viņš uzsvēra, cik nozīmīgi ir ekonomisko partnerattiecību nolīgumi, kas tagad aptver lielāko daļu Subsahāras Āfrikas iedzīvotāju, jo tie ir dinamiski instrumenti nabadzības izskaušanai un reģionālās sadarbības veicināšanai. Kotonū nolīguma darbības beigas 2020. gadā ir gan izaicinājums, gan iespēja. ES līdz gada beigām uzsāks sabiedrisko apspriešanu.

2.   Jautājumi ES Padomei

Padomei kopumā tika uzdots 21 jautājums. Tā kā ĀKK Padome nevarēja piedalīties, atbildes tika sniegtas tikai uz 12 ES Padomei uzdotajiem jautājumiem.

Edgars Rinkēvičs atbildēja ES Padomes vārdā uz šādiem jautājumiem un papildu jautājumiem:

| | mutiskais jautājums Nr. 18, ko uzdeva Catherine Bearder, par migrāciju; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 18, ko uzdeva Catherine Bearder, par migrāciju;

| | mutiskais jautājums Nr. 19, ko uzdeva Nathalie Griesbeck, par ĀKK un ES sadarbību saistībā ar migrāciju un cīņu pret kontrabandu; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 19, ko uzdeva Nathalie Griesbeck, par ĀKK un ES sadarbību saistībā ar migrāciju un cīņu pret kontrabandu;

| | mutiskais jautājums Nr. 20, ko uzdeva Davor Ivo Stier, par regulējumu pēc Kotonū nolīguma darbības beigām – laba pārvaldība kā būtisks elements; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 20, ko uzdeva Davor Ivo Stier, par regulējumu pēc Kotonū nolīguma darbības beigām – laba pārvaldība kā būtisks elements;

| | mutiskais jautājums Nr. 21, ko uzdeva Marielle de Sarnez, par sadarbību starp ES un ĀKK valstīm saistībā ar terorisma apkarošanu. |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 21, ko uzdeva Marielle de Sarnez, par sadarbību starp ES un ĀKK valstīm saistībā ar terorisma apkarošanu.

Pēc šiem jautājumiem papildu jautājumu nebija:

| | mutiskais jautājums Nr. 10, ko uzdeva Kashetu Kyenge, par ES atbildes rīcību uz krīzi Centrālāfrikas Republikā (CĀR); |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 10, ko uzdeva Kashetu Kyenge, par ES atbildes rīcību uz krīzi Centrālāfrikas Republikā (CĀR);

| | mutiskais jautājums Nr. 11, ko uzdeva Ignazio Corrao, par to, kā ASV un Kubas attiecības ietekmē Kubas un ES attiecības; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 11, ko uzdeva Ignazio Corrao, par to, kā ASV un Kubas attiecības ietekmē Kubas un ES attiecības;

| | mutiskais jautājums Nr. 12, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (kuru aizstāja Norbert Neuser), par nestabilām valstīm; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 12, ko uzdeva Enrique Guerrero Salom (kuru aizstāja Norbert Neuser), par nestabilām valstīm;

| | mutiskais jautājums Nr. 13, ko uzdeva Louis-Joseph Manscour (kuru aizstāja Kashetu Kyenge), par ES veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz Ebolas vīrusa epidēmiju; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 13, ko uzdeva Louis-Joseph Manscour (kuru aizstāja Kashetu Kyenge), par ES veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz Ebolas vīrusa epidēmiju;

| | mutiskais jautājums Nr. 14, ko uzdeva Piernicola Pedicini (kuru aizstāja Ignazio Corrao), par Nigēriju – kas darāms, lai izskaustu Ebolas vīrusslimību? |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 14, ko uzdeva Piernicola Pedicini (kuru aizstāja Ignazio Corrao), par Nigēriju – kas darāms, lai izskaustu Ebolas vīrusslimību?

| | mutiskais jautājums Nr. 15, ko uzdeva Laura Agea, Isabella Adinolfi un Laura Ferrara (kuru aizstāja Ignazio Corrao), par “klimata pārmaiņu bēgļa” statusa atzīšanu; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 15, ko uzdeva Laura Agea, Isabella Adinolfi un Laura Ferrara (kuru aizstāja Ignazio Corrao), par “klimata pārmaiņu bēgļa” statusa atzīšanu;

| | mutiskais jautājums Nr. 16, ko uzdeva David Martin, par tirdzniecības veicināšanu; |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 16, ko uzdeva David Martin, par tirdzniecības veicināšanu;

| | mutiskais jautājums Nr. 17, ko uzdeva Eider Gardiazabal Rubial (kuru aizstāja Kashetu Kyenge), par LGBTI personām Āfrikā. |
| --- | --- |

mutiskais jautājums Nr. 17, ko uzdeva Eider Gardiazabal Rubial (kuru aizstāja Kashetu Kyenge), par LGBTI personām Āfrikā.

3.   Debates ar ES Padomi – brīvais mikrofons

Uzstājās: Fitz A. Jackson, Michael Gahler, Juan Fernando Lopez Aguilar, Marielle de Sarnez un Louis Michel.

Debates nevarēja notikt, jo ES Padomes priekšsēdētājam bija jādodas projām. Locekļi pauda savu neapmierinātību. Līdzpriekšsēdētāji par šo jautājumu sagatavos vēstuli Augstajai pārstāvei/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, kura bija lūgusi ministram viņu aizstāt, un viņa valsts premjerministrei.

4.   Kultūras daudzveidība un cilvēktiesības ĀKK un ES valstīs

Politisko lietu komiteja

Līdzreferenti: Abdoulaye Touré (Kotdivuāra) un Davor Ivo Stier

Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), kurš aizstāja līdzreferetntu Abdoulaye Touré (Kotdivuāra), un Davor Ivo Stier iepazīstināja ar ziņojumu.

Uzstājās: Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija), Davor Ivo Stier, Christophe Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Kinga Gal, Kashetu Kyenge, Tesfaye Daba (Etiopija), Ryszard Legutko, Netty Baldeh (Gambija), Petr Jezek, James Kembi Gitura (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, Ahamada Soukouna (Mali), Bodil Ceballos, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritānija), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Nigēra), Aymeric Chauprade, Adjedoue Weidou (Čada), Bogdan Brunon Wenta, Carlos Zorrinho, Makhosini Hlongwane (Zimbabve), Tadeusz Zwiefka, Marlene Mizzi, Agustin Diaz de Mera, György Hölvényi, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Eleni Theocharous, Juan Fernando Lopez Aguilar, Michael George Peyrefitte (Beliza), Michael Gahler, Ousmane Kaba (Gvineja) un Kristin de Peyron (Eiropas Ārējās darbības dienests).

Locekļi atzina, ka daudzas kultūras diezgan ātri izzūd, jo to veicina mutvārdu tradīciju izzušana un globalizācija. Tajā pašā laikā šīs kultūras tradīcijas veido identitāti un pasargā kopienas no radikalizācijas. Tāpēc kultūru daudzveidība būtu jāciena un jāveicina. Tomēr locekļi uzsvēra, ka kultūras atšķirības nevar ļaunprātīgi izmantot, lai attaisnotu vispārējo cilvēktiesību principu, piemēram, nediskriminācijas principa, pārkāpumus. Daži locekļi norādīja, ka ir svarīgāk ir saglabāt savu kultūras mantojumu, nevis koncentrēties uz jaunām LGBTI personu tiesībām. Daudzi citi runātāji pauda pretēju viedokli.

Debates noslēdza Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutija) un Davor Ivo Stier.

5.   Dabas resursi

Debates ar Papua-Jaungvinejas valsts plānošanas ministru Charles Abel.

Papua-Jaungvinejas valsts plānošanas ministrs Charles Abel sniedza informāciju par dabas resursiem.

Uzstājās: Christophe Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritreja), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), Dawid Jackiewicz, Adjedoue Weidou (Čada), Javier Nart, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Louis Michel, Ignazio Corrao, Michael Gahler, Jo Leinen, Joachim Zeller, Felix C. M. Mutati (Zambija), Magnus Kofi Amoatey (Gana), James Kembi Gitura (Kenija) un Peter Craig-McQuaide (Eiropas Komisija).

Charles Abel izklāstīja savas valdības politiku attiecībā uz resursu pārvaldību, uzsverot, ka pieredze ir gūta no pagātnes kļūdām un ka tagad uzmanība tiek vērsta uz atbildīgu sagādi, resursu ilgtspējīgu un videi nekaitīgu apsaimniekošanu, cīņu pret korupciju un centieniem nodrošināt, ka vietējie iedzīvotāji gūst labumu no valsts dabas bagātībām.

Asamblejas locekļi atzinīgi novērtēja atklāto paziņojumu un uzsvēra, ka ĀKK valstīm būtu jāmācās no šīs pieredzes. Apspriestie jautājumi attiecās uz nepieciešamību nodrošināt pārredzamību, stiprināt parlamentāro kontroli, īstenot nodokļu reformas, garantēt minerālu izsekojamību un pilsoniskās sabiedrības kā uzrauga lomu, kā arī izveidojot valsts ieguldījumu fondus, lai gūtos ieņēmumus izmantotu nākamajām paaudzēm, paredzot uzņēmumu atbildību par videi nodarīta kaitējuma novēršanu.

(Sēdi pārtrauca plkst. 12.35 un atsāka plkst. 15.10.)

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

Līdzpriekšsēdētājs F. A. Jackson paziņoja, ka ir saņēmis informāciju no Kongo Demokrātiskās Republikas iestādēm, ka tās nespēs organizēt 12. reģionālo sanāksmi, kas ir paredzēta 2015. gada 20.–24. jūlijā.

6.   Jūras/okeāni (klimata pārmaiņas, bioloģiskās dažādība, atjaunojamā enerģija, zvejniecība, jūras drošība un pirātisms, jūras dzīļu nafta un izrakteņi)

Galvenās debates

Kiribati prezidents Anote Tong runāja par eksistenciālu apdraudējumu, ko klimata pārmaiņas rada viņa valstij. Kathy Jetnil-Kijner, dzejniece un pilsoniskās sabiedrības pārstāve no Māršala salām, deklamēja savu dzejoli Dear Matafele Peinem, kurā tiek runāts klimata pārmaiņu sekām, tāpat kā viņa to darīja ANO Klimata samitā 2014. gada septembrī. Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisijas izpilddirektors Feleti Teo iepazīstināja ar zvejniecības pārvaldību Klusajā okeānā.

Uzstājās: Andre R. Worrell (Barbadosa), Michael Gahler, Kilosho Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika), Eirangi Marsters (Kuka salas), Jo Leinen, Sanjit Patel (Fidži), Javier Nart, Anote Tong, Feleti Teo, Lidia Senra Rodriguez, Mohamed El Mokhtar Zamel (Maiuritānija), Bodil Ceballos, Ignazio Corrao, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Michèle Rivasi, Andre Pool (Seišelas), Joachim Zeller, Adjedoue Weidou (Čada), Pedro Silva Pereira, Eleni Theocharous, Carlos Zorrinho, Marlene Mizzi un Kashetu Kyenge.

Debatēs galvenā uzmanība tika vērsta uz jūru un okeānu nozīmīgumu un vajadzību veicināt saskaņotas un konsekventas politikas nostādnes un mobilizēt pietiekamus līdzekļus, lai aizsargātu bioloģisko daudzveidību, nodrošinātu jūras resursu ilgtspējību, mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, kā arī novērstu šo pārmaiņu radītos draudus piekrastes teritorijām un to iedzīvotājiem. Locekļi norādīja, ka daudzus draudus okeāniem ir izraisījuši neilgtspējīgi patēriņa modeļi un jūras resursu pārmērīga izmantošana. Viņi uzsvēra, cik būtiski ir panākt vienošanos ANO Klimata pārmaiņu konferencē (COP 21), kas notiks 2015. gada decembrī Parīzē, un aicināja ES un ĀKK valstis minētajā forumā īstenot saskaņotu rīcību.

Debates noslēdza Anote Tong un Feleti Teo.

7.   Steidzams jautājums Nr. 1: dabas katastrofa Vanuatu (un kaimiņvalstīs) – virzība uz priekšu, tostarp reģionālā sadarbība

ANO Attīstības programmas rezidējošais koordinators un UNDP pārstāvis Osnat Lubrani sniedza īsu informāciju par ārkārtas palīdzību, kas sniegta Vanuatu tropiskā ciklona Pam izraisīto seku novēršanai.

Uzstājās: Andre R. Worrell (Barabadosa), Maurice Ponga, Kilosho Bulambo (Kongo Demokrātiskā Republika), Jo Leinen, Arne Gericke, Catherine Bearder, Joyce Laboso (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malāvija), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritānija), Ignazio Corrao, Bogdan Brunon Wenta, Derek Vaughan, Joachim Zeller un Peter Craig-McQuaide (Eiropas Komisija).

Locekļi apliecināja līdzjūtību valstīm un cilvēkiem, kuri cieta no tropiskā ciklona Pam, kā arī augstu vērtēja visu humānās palīdzības darbinieku paveikto.

Locekļi mudināja starptautisko sabiedrību mobilizēt resursus, kas nepieciešami, lai atjaunotu ciklona Pam izpostīto infrastruktūru, un uzsvaru likt uz ilgtermiņa atjaunošanu un attīstību. Locekļi arī aicināja ĀKK valstu valdības pārskatīt savas attīstības stratēģijas un iekļaut tajās pasākumus, kuru mērķis ir mazināt katastrofu risku, un būvniecības plānošanā ņemt vērā klimata pārmaiņas, kā arī atgādināja par nepieciešamību risināt juridiskās nepilnības, kas saistītas ar vides bēgļu un migrantu aizsardzību.

Kiribati prezidents Anote Tong informēja asamblejas locekļus par šajā valstī notiekošā atjaunošanas procesa gaitu.

Osnat Lubrani atbildēja uz deputātu komentāriem.

8.   Problēmas un iespējas izglītības un arodmācību mērķu sasniegšanā ĀKK valstīs

Sociālo lietu un vides komiteja

Līdzreferenti: Musa Hussein Naib (Eritreja) un Francesc Gambús

Ar ziņojumu iepazīstināja Musa Hussein Naib (Eritreja) un Francesc Gambús.

Uzstājās: Bogdan Brunon Wenta, Javier Nart, Tesfaye Daba (Etiopija), Norbert Neuser, Arne Gericke, Mikael Phillips (Jamaika), Catherine Bearder, Abdikadir Omar Aden (Kenija), Lidia Senra Rodriguez, James Munthali (Malāvija), Michèle Rivasi, Mohamed El Mokhtar Zamel (Mauritānija), Ignazio Corrao, Mohamed Ben Oumar (Nigēra), Ibrahim Bundu (Sjerraleone), Michael Gahler, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Kashetu Kyenge, Adjedoue Weidou (Čada), Krzysztof Hetman un Makhosini Hlongwane (Zimbabve).

SĒDI VADĪJA: Kashetu Kyenge,

priekšsēdētāja vietniece

Uzstājās: Marlene Mizzi un Derek Vaughan

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

Uzstājās: Peter Craig-McQuaide (Eiropas Komisija).

Locekļi uzsvēra izglītības nozīmi, lai uzlabotu indivīdu dzīvi un attīstību ĀKK valstīs. Locekļi uzsvēra, ka ir svarīgi nodrošināt pamatskolu brīvu un vispārēju pieejamību, jo īpaši neaizsargātām grupām, piemēram, lauku kopienām un meitenēm. Locekļi uzsvēra, cik svarīga ir kvalitatīva izglītība visos līmeņos, tostarp augstskolās un profesionālās apmācības iestādēs, un uzsvēra, ka ĀKK valstīm ir jānodrošina pietiekami resursi izglītībai, bet ES savās attīstības sadarbības programmās ir jāpadara izglītība par prioritāru nozari.

Debates noslēdza Francesc Gambús un Musa Hussein Naib (Eritreja)

(Sanāksmi slēdza plkst. 19.00.)

Fitz A. JACKSON,

Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA,

līdzģenerālsekretāri

---

| 24.11.2015 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 391/11 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2015

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 391/11

---

ĀFRIKAS, KARĪBU JŪRAS REĢIONA UN KLUSĀ OKEĀNA VALSTU GRUPAS, NO VIENAS PUSES, UN EIROPAS SAVIENĪBAS UN TĀS DALĪBVALSTU, NO OTRAS PUSES, NOSLĒGTĀ PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMA APVIENOTĀ PARLAMENTĀRĀ ASAMBLEJA

TREŠDIENAS, 2015. GADA 17. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(2015/C 391/03)

Saturs

| 1. | Reģionālā integrācija Klusā okeāna reģionā | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Steidzams temats Nr. 2 – Stāvoklis Centrālāfrikas Republikā | 12 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Ieņēmumu radīšanas iekšējās spējas uzlabošana ĀKK valstīs | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Ekonomiskas pārliecības veidošana, nodrošinot patiesu līdzdalības demokrātiju | 12 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi | 13 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos | 13 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem | 14 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika pirmdien, 2015. gada 15. jūnijā, pēcpusdienā, un otrdien, 2015. gada 16. jūnijā, no rīta un pēcpusdienā | 14 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Dažādi jautājumi | 14 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Apvienotās parlamentārās asamblejas 30. sesijas norises laiks un vieta | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| I PIELIKUMS. | APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ | 16 |
| --- | --- | --- |

I PIELIKUMS.

| II PIELIKUMS. | APMEKLĒJUMA REĢISTRS SĒDEI, KAS NORISINĀJĀS SUVĀ (FIDŽI) 2015. GADA 15.–17. JŪNIJĀ | 20 |
| --- | --- | --- |

II PIELIKUMS.

| III PIELIKUMS. | TO PĀRSTĀVJU AKREDITĀCIJA, KAS NAV PARLAMENTA DEPUTĀTI | 24 |
| --- | --- | --- |

III PIELIKUMS.

| IV PIELIKUMS. | PIEŅEMTIE TEKSTI | 25 |
| --- | --- | --- |

IV PIELIKUMS.

| — | REZOLŪCIJA par kultūru daudzveidību un cilvēktiesībām ĀKK un ES valstīs | 25 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLŪCIJA par finansējumu ieguldījumiem un tirdzniecībai, tostarp infrastruktūrai, ĀKK valstīs, izmantojot ES ieguldījumu apvienošanas mehānismu | 29 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLŪCIJA par problēmām un iespējām izglītības un arodmācību mērķu sasniegšanā ĀKK valstīs | 34 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLŪCIJA par dabas katastrofu Vanuatu (un kaimiņvalstīs) – turpmākā rīcība, tostarp reģionālā sadarbība | 40 |
| --- | --- | --- |

—

| — | REZOLŪCIJA par stāvokli Centrālāfrikas Republikā | 44 |
| --- | --- | --- |

—

TREŠDIENAS, 2015. GADA 17. JŪNIJA, SĒDES PROTOKOLS

(Sēdi atklāja plkst. 9.05)

SĒDI VADĪJA: Fitz A. JACKSON,

līdzpriekšsēdētājs

1.   Reģionālā integrācija Klusā okeāna reģionā

Debates ar Klusā okeāna salu foruma ģenerālsekretāru Meg Taylor un Klusā okeāna Kopienas sekretariāta ģenerāldirektoru Colin Tuikuitonga

Klusā okeāna salu foruma ģenerālsekretārs Meg Taylor un Klusā okeāna Kopienas sekretariāta ģenerāldirektors Colin Tuikuitonga īsumā iepazīstināja ar plāniem Klusā okeāna/Okeānijas reģiona, cita starpā apakšreģionu, ciešākai integrācijai un uzsvēra ES kā šā reģiona galvenā attīstības partnera lomu, vienlaikus uzsverot atšķirības šā reģiona un ES zvejniecības pārvaldības politikā.

Uzstājās: Maurice Ponga, Norbert Neuser, Eirangi Marsters (Kuka Salas), Felix C. M. Mutati (Zambija), Javier Nart, Tialavea Tionisio Seigafolava Hunt (Samoa), Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Sanjit Patel (Fidži), Tu’iafitu Lolomana’ia (Tonga), Juan Fernando Lopez Aguilar, Davor Ivo Stier, Ole Christensen un Gediminas Varanavičius (Eiropas Savienības delegācija Klusā okeāna reģionā).

Dalībnieki uzsvēra, cik svarīga pasaules globalizācijas apstākļos ir reģionu ekonomiskā un politiskā integrācija, jo īpaši Klusā okeāna reģionam, ņemot vērā tā valstu nelielos izmērus un nepieciešamību risināt ar resursu pārvaldību, migrāciju un klimata pārmaiņu draudiem saistītās problēmas. ĀKK valstu pārstāvji pauda nožēlu par Komisijas priekšlikumu apturēt sarunas par ES un Klusā okeāna reģiona valstu ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) laikā, kad tiek reformēta zvejniecības pārvaldības politika, un aicināja ES izrādīt elastību, lai panāktu vienošanos. Komisija norādīja uz apņemšanos turpināt sarunas par EPN noslēgšanu ar Klusā okeāna reģiona valstīm, vienlaikus paredzot pietiekami laika, lai modernizētu zvejniecības resursu pārvaldību Klusā okeāna reģionā.

2.   Steidzams temats Nr. 2 – Stāvoklis Centrālāfrikas Republikā

Uzstājās: Kristin de Peyron (Eiropas Ārējās darbības dienests), Laurent Ngon-Baba (Centrālāfrikas Republika), Michael Gahler, Christophe Lutundula (Kongo Demokrātiskā Republika), Kashetu Kyenge, Netty Baldeh (Gambija), līdzpriekšēdētājs Louis Michel, Mohamed Ben Oumar (Nigērija), Lidia Senra Rodriguez, Amos Fish Mahlalela (Dienvidāfrika), Bodil Ceballos, Adjedoue Weidou (Čada), Ignazio Corrao, Agustin Diaz De Mera, Teresa Jiménez-Becerril Barrio un Joachim Zeller.

Dalībnieki norādīja uz pēdējo mēnešu laikā vērojamajām pozitīvām norisēm, vienlaikus uzsverot, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāturpina atbalstīt Centrālāfrikas Republikā notiekošais pārejas process, jo īpaši ņemot vērā mērķi līdz 2015. gada beigām organizēt demokrātiskas vēlēšanas. ES ir ieguldījusi ievērojamus finanšu līdzekļus valsts stabilizācijā, bet ir nepieciešams lielāks citu pušu atbalsts, tostarp militārs atbalsts vidēja termiņa perspektīvā. Tika uzsvērti arī tādi jautājumi kā bēgļu situācija, kavēšanās īstenot Atbruņošanas, demobilizācijas, reintegrācijas, repatriācijas un readaptācijas nolīgumu, bērnu tiesības un Centrālāfrikas Republikas pagaidu prezidenta un reliģisko kopienu vadītāju pozitīvā darbība.

(Sēdi apturēja plkst. 11.00 un atsāka plkst. 11.01)

3.   Ieņēmumu radīšanas iekšējās spējas uzlabošana ĀKK valstīs

Debates ar Fidži ģenerālprokuroru un finanšu, publisko uzņēmumu, valsts pārvaldes un komunikāciju ministru Aiyaz Sayed-Khaiyum

Fidži ģenerālprokurors un finanšu, publisko uzņēmumu, valsts pārvaldes un komunikāciju ministrs Aiyaz Sayed-Khaiyum paskaidroja, ka viņa valsts īsteno patēriņa virzītu stratēģiju, samazinot nodokļu oficiālo likmi mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, kā arī mudinot veikt mazapjoma ieguldījumus un palielinot nodokļu saistību izpildi.

Uzstājās: Tesfaye Daba (Etiopija), Davor Ivo Stier, Joyce Laboso (Kenija), Pedro Silva Perreira, James Munthali (Malāvija), Petr Jezek, Felix Mutati (Zambija), Lidia Senra Rodriguez, Michael Gahler, Michèle Rivasi, Mikael Phillips (Jamaika), Juan Fernando Lopez Aguilar, Kashetu Kyenge, Catherine Bearder, Carlos Zorrinho, Neena Gill, Michael George Peyrefitte (Beliza) un Peter Craig-McQuaide (Eiropas Komisija).

Dalībnieki uzsvēra, cik svarīgi ir ierobežot nelikumīgas finanšu plūsmas un nodrošināt, ka starptautiski uzņēmumi un bagātākie cilvēki jaunattīstības valstīs maksā nodokļus.

4.   Ekonomiskas pārliecības veidošana, nodrošinot patiesu līdzdalības demokrātiju

Debates ar Fidži generālprokuroru un finanšu, publisko uzņēmumu, valsts pārvaldes un komunikāciju ministru Aiyaz Sayed-Khaiyum

Aiyaz Sayed-Khaiyum īsumā pastāstīja par pēdējā laikā veiktajām reformām, Fidži konstitūcijas stiprajām pusēm un tajā iekļautajiem nediskriminācijas un sociālo tiesību stiprināšanas principiem, vienlaikus aizstāvot Fidži darba tiesības.

Uzstājās: Agustin Diaz De Mera, Felix Mutati (Zambija), Neena Gill, Petr Jezek, Lidia Senra Rodriguez, Michèle Rivasi, Juan Fernando Lopez Aguilar, Joachim Zeller, Ole Christensen, Catherine Bearder, Davor Ivo Stier, Kashetu Kyenge un Kristin de Peyron (Eiropas Ārējās darbības dienests).

Dalībnieki atzinīgi vērtēja Fidži atgriešanos pie demokrātijas principiem pēc 2014. gada septembrī notikušajām vēlēšanām un apsveica šo valsti saistībā ar tās nesen veiktajām ekonomiskās un politiskās pārvaldības reformām. Tika uzdoti jautājumi par Fidži ekonomisko politiku un tās saistību ar reģionālajiem un globālajiem procesiem, par Fidži armijas pašreizējo lomu, plašsaziņas līdzekļu brīvību un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, kā arī par neaizsargātu iedzīvotāju grupu, piemēram, sieviešu un lauku kopienu, ekonomisko iekļaušanu. ES pārstāvošie dalībnieki uzdeva ministram jautājumus par SDO veikto izmeklēšanu saistībā ar darba tiesību stāvokli šajā valstī.

5.   Darbsemināru kopsavilkuma ziņojumi

Kembi Gitura (Kenija) sniedza mutisku ziņojumu par darbsemināru par Fidži un Klusā okeāna reģiona valstu pieredzi, apkarojot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un norādīja uz nepieciešamību Fidži un tās Klusā okeāna reģiona kaimiņvalstīs stiprināt ilgtspējīgas zvejniecības politiku, vienlaikus informējot dalībniekus par šajā sakarībā pēdējo gadu laikā īstenotajiem pasākumiem.

Jo Leinen sniedza mutisku ziņojumu par darbsemināru par klimata pārmaiņu ietekmi uz Fidži. Ir steidzami jārisina ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas, jo Klusā okeāna reģions jau saskaras ar šo pārmaiņu izraisīto ietekmi, piemēram, okeāna līmeņa celšanos, jo tādējādi tiek apdraudēta šīs valsts pastāvēšana. Ziņotājs aicināja ĀKK un ES partnerus apvienot spēkus, gatavojoties 2015. gada decembrī Parīzē paredzētajai ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu 21. konferencei.

(Sēdi pārtrauca plkst. 13.00 un atsāka plkst. 15.08.)

| Fitz A. JACKSON,
  Louis MICHEL, | Patrick I. GOMES un

  Luis Marco AGUIRIANO NALDA, |
| --- | --- |
| līdzpriekšsēdētāji | līdzģenerālsekretāri |

Fitz A. JACKSON,

Louis MICHEL,

Patrick I. GOMES un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA,

līdzpriekšsēdētāji

līdzģenerālsekretāri

SĒDI VADĪJA: Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētājs

6.   Balsojums par rezolūciju priekšlikumiem, kas iekļauti trīs pastāvīgo komiteju ziņojumos

Līdzpriekšsēdētājs atgādināja par balsošanas kārtību asamblejā.

| — | Kultūras daudzveidība un cilvēktiesības ĀKK un ES valstīs (ACP-EU/101.753/15/fin)
  Politisko lietu komiteja
  Ziņojumu sagatavoja Abdoulaye Touré (Kotdivuāra) un Davor Ivo Stier

  Noraidītie grozījumi: Nr. 1
  PPE grupa par dalījuma otro daļu pieprasīja balsojumu pa daļām atsevišķi pa delegācijām par 1., 12. un 31. punktu, kā rezultātā šie punkti tika noraidīti.
  Klātesošie locekļi pieņēma grozīto rezolūciju, tikai vienam loceklim balsojot “pret”. |
| --- | --- |

—

Kultūras daudzveidība un cilvēktiesības ĀKK un ES valstīs (ACP-EU/101.753/15/fin)

Politisko lietu komiteja

Ziņojumu sagatavoja Abdoulaye Touré (Kotdivuāra) un Davor Ivo Stier

Noraidītie grozījumi: Nr. 1

PPE grupa par dalījuma otro daļu pieprasīja balsojumu pa daļām atsevišķi pa delegācijām par 1., 12. un 31. punktu, kā rezultātā šie punkti tika noraidīti.

Klātesošie locekļi pieņēma grozīto rezolūciju, tikai vienam loceklim balsojot “pret”.

| — | Finansējums ieguldījumiem un tirdzniecībai, tostarp infrastruktūrai ĀKK valstīs, izmantojot ES ieguldījumu apvienošanas mehānismu (ACP-EU/101.868/15/fin)
  Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja
  Ziņojumu sagatavoja Malement Liahosoa (Madagaskara) un David Martin

  Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 2, 3, 5
  Noraidītie grozījumi: Nr. 4 un 6 (balsojot atsevišķi pa delegācijām, kā to pieprasīja PPE grupa), 15. punkts (balsojot atsevišķi pa delegācijām, kā to pieprasīja PPE grupa).
  PPE grupa par dalījuma otro daļu pieprasīja balsojumu pa daļām atsevišķi pa delegācijām par R apsvērumu, un visas daļas tika pieņemtas.
  Klātesošie locekļi pieņēma grozīto rezolūciju, tikai diviem locekļiem balsojot “pret”. |
| --- | --- |

—

Finansējums ieguldījumiem un tirdzniecībai, tostarp infrastruktūrai ĀKK valstīs, izmantojot ES ieguldījumu apvienošanas mehānismu (ACP-EU/101.868/15/fin)

Ekonomikas attīstības, finanšu un tirdzniecības komiteja

Ziņojumu sagatavoja Malement Liahosoa (Madagaskara) un David Martin

Pieņemtie grozījumi: Nr. 1, 2, 3, 5

Noraidītie grozījumi: Nr. 4 un 6 (balsojot atsevišķi pa delegācijām, kā to pieprasīja PPE grupa), 15. punkts (balsojot atsevišķi pa delegācijām, kā to pieprasīja PPE grupa).

PPE grupa par dalījuma otro daļu pieprasīja balsojumu pa daļām atsevišķi pa delegācijām par R apsvērumu, un visas daļas tika pieņemtas.

Klātesošie locekļi pieņēma grozīto rezolūciju, tikai diviem locekļiem balsojot “pret”.

| — | Problēmas un iespējas izglītības un arodmācību mērķu sasniegšanā ĀKK valstīs (ACP-EU/101.756/15/fin)
  Sociālo lietu un vides komiteja
  Ziņojumu sagatavoja Musa Hussein Naib (Eritreja) un Francesc Gambús

  PPE grupa par dalījuma abām daļām pieprasīja balsojumu pa daļām atsevišķi pa delegācijām par 31. un 34. punktu, un visas daļas tika pieņemtas.
  Klātesošie locekļi pieņēma šādi grozīto rezolūciju, tikai vienam loceklim balsojot “pret”. |
| --- | --- |

—

Problēmas un iespējas izglītības un arodmācību mērķu sasniegšanā ĀKK valstīs (ACP-EU/101.756/15/fin)

Sociālo lietu un vides komiteja

Ziņojumu sagatavoja Musa Hussein Naib (Eritreja) un Francesc Gambús

PPE grupa par dalījuma abām daļām pieprasīja balsojumu pa daļām atsevišķi pa delegācijām par 31. un 34. punktu, un visas daļas tika pieņemtas.

Klātesošie locekļi pieņēma šādi grozīto rezolūciju, tikai vienam loceklim balsojot “pret”.

7.   Balsojums par steidzamiem rezolūciju priekšlikumiem

| — | Dabas katastrofa Vanuatu (un kaimiņvalstīs) – turpmākā rīcība, tostarp reģionālā sadarbība (ACP-EU/101.877/15/fin)
  PPE grupa par dalījuma 2. daļu pieprasīja balsojumu pa daļām atsevišķi pa delegācijām par 11. punktu, kā rezultātā 1. daļa tika pieņemta, bet dalījuma 2. daļa – noraidīta.
  Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi. |
| --- | --- |

—

Dabas katastrofa Vanuatu (un kaimiņvalstīs) – turpmākā rīcība, tostarp reģionālā sadarbība (ACP-EU/101.877/15/fin)

PPE grupa par dalījuma 2. daļu pieprasīja balsojumu pa daļām atsevišķi pa delegācijām par 11. punktu, kā rezultātā 1. daļa tika pieņemta, bet dalījuma 2. daļa – noraidīta.

Grozīto rezolūciju pieņēma vienbalsīgi.

| — | Stāvoklis Centrālāfrikas Republikā (ACP-EU/101.878/15/fin)
  Pieņemtie grozījumi: 7. punkts (EFDD grupa pieprasīja balsojumu pa delegācijām)
  Klātesošie locekļi pieņēma grozīto rezolūciju, tikai diviem locekļiem balsojot “pret”. |
| --- | --- |

—

Stāvoklis Centrālāfrikas Republikā (ACP-EU/101.878/15/fin)

Pieņemtie grozījumi: 7. punkts (EFDD grupa pieprasīja balsojumu pa delegācijām)

Klātesošie locekļi pieņēma grozīto rezolūciju, tikai diviem locekļiem balsojot “pret”.

8.   Protokolu apstiprināšana sanāksmēm, kas notika pirmdien, 2015. gada 15. jūnijā, pēcpusdienā, un otrdien, 2015. gada 16. jūnijā, no rīta un pēcpusdienā

Lidia Senra Rodríguez pieprasīja veikt nelielu izmaiņu 15. jūnija sēdes protokola 8. punktā. Šīs dienas sēdes protokolā tika izdarīta attiecīga izmaiņa. Otrdienas, 16. jūnija, sēdes protokolu apstiprināja bez izmaiņām.

Protokolus apstiprināja.

9.   Dažādi jautājumi

Līdzpriekšsēdētājs paziņoja, ka locekļiem ir izdalīti ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas līdzpriekšsēdētāju paziņojumi par situāciju Burundi un par pašnāvnieku uzbrukumiem civiliedzīvotājiem Ndžamenā (Čadā).

Līdzpriekšsēdētājs Fitz A. Jackson sveica Apvienotās parlamentārās asamblejas locekli Winston Garraway saistībā ar viņa iecelšanu par Grenādas jaunatnes, sporta un reliģijas lietu ministru.

Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel sveica bijušo Apvienotās parlamentārās asamblejas locekli Komi Sélom Klassou saistībā ar viņa neseno iecelšanu par Togo premjerministru.

10.   Apvienotās parlamentārās asamblejas 30. sesijas norises laiks un vieta

Apvienotās parlamentārās asamblejas 30. sesija principā notiks 2015. gada 7.–9. decembrī Mozambikā, ja ĀKK puse to savlaicīgi apstiprinās.

Jo Leinen norādīja, ka Apvienotās parlamentārās asamblejas 30. sesijai paredzētajā datumā Parīzē notiks Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (COP 21) konference, un tādēļ aicināja plānot šo sesiju citā laikā. Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel paziņoja, ka meklēs iespējamo risinājumu.

Līdzpriekšsēdētājs Louis Michel visas Apvienotās parlamentārās asamblejas vārdā pateicās Fidži valdībai un parlamentam par Apvienotās parlamentārās asamblejas 29. sesijas lielisko organizēšanu.

(Sēdi slēdza plkst. 15.52.)

Fitz A. JACKSON,

Louis MICHEL,

līdzpriekšsēdētāji

Patrick I. GOMES un

Luis Marco AGUIRIANO NALDA,

līdzģenerālsekretāri

---

I PIELIKUMS

APVIENOTĀS PARLAMENTĀRĀS ASAMBLEJAS LOCEKĻU SARAKSTS ALFABĒTA KĀRTĪBĀ

| ĀKK valstu grupas pārstāvji | EP pārstāvji |
| --- | --- |
| JACKSON (JAMAIKA), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| | |
| ANGOLA
  ANTIGUA UN BARBUDA
  BAHAMU SALAS
  BARBADOSA (PV)
  BELIZA
  BENINA
  BOTSVĀNA
  BURKINAFASO
  BURUNDI
  KAMERŪNA
  KABOVERDE
  CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA
  ČADA (PV)
  KOMORU SALAS
  KONGO (Demokrātiskā Republika) (PV)
  KONGO (Republika)
  KUKA SALAS
  KOTDIVUĀRA
  DŽIBUTIJA
  DOMINIKA
  DOMINIKĀNAS REPUBLIKA
  EKVATORIĀLĀ GVINEJA (1)

  ERITREJA
  ETIOPIJA (PV)
  FIDŽI
  GABONA
  GAMBIJA
  GANA
  GRENĀDA
  GVINEJA
  GVINEJA-BISAVA
  GAJĀNA
  HAITI
  JAMAIKA
  KIRIBATI
  LESOTO
  LIBĒRIJA
  MADAGASKARA
  MALĀVIJA (PV)
  MALI
  MĀRŠALA SALAS (Republika)
  MAURITĀNIJA
  MAURĪCIJA
  MIKRONĒZIJAS (Federatīvās valstis)
  MOZAMBIKA (PV)
  NAMĪBIJA
  NAURU
  NIGĒRA
  NIGĒRIJA (PV)
  NIUE (PV)
  PALAU
  PAPUA JAUNGVINEJA
  RUANDA
  SENTKITSA UN NEVISA
  SENTLŪSIJA
  SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS,
  SAMOA
  SANTOME UN PRINSIPI
  SENEGĀLA (PV)
  SEIŠELAS
  SJERRALEONE
  ZĀLAMANA SALAS
  SOMĀLIJA
  DIENVIDĀFRIKA
  SUDĀNA (PV) (1)

  SURINAMA (PV)
  SVAZILENDA
  TANZĀNIJA
  AUSTRUMTIMORA
  TOGO
  TONGA (PV)
  TRINIDĀDA UN TOBĀGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIJA
  ZIMBABVE | ADINOLFI
  AGEA
  ALIOT
  ARENA
  BAY
  BEARDER
  BUONANNO
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CEBALLOS
  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DANCE
  DELAHAYE
  DE SARNEZ
  DUNCAN
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (PV)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GABRIEL
  GÁL
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GEBHARDT
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIRAUTA VIDAL
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (PV)
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (PV)
  LÓPEZ AGUILAR (PV)
  LÖSING
  MCAVAN
  MANSCOUR (PV)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (PV)
  MUSSOLINI
  NART (PV)
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (PV)
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RIVASI (PV)
  ROLIN
  ROSATI
  RUAS (PV)
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (PV)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

ĀKK valstu grupas pārstāvji

EP pārstāvji

JACKSON (JAMAIKA), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

ANGOLA

ANTIGUA UN BARBUDA

BAHAMU SALAS

BARBADOSA (PV)

BELIZA

BENINA

BOTSVĀNA

BURKINAFASO

BURUNDI

KAMERŪNA

KABOVERDE

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

ČADA (PV)

KOMORU SALAS

KONGO (Demokrātiskā Republika) (PV)

KONGO (Republika)

KUKA SALAS

KOTDIVUĀRA

DŽIBUTIJA

DOMINIKA

DOMINIKĀNAS REPUBLIKA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (1)

ERITREJA

ETIOPIJA (PV)

FIDŽI

GABONA

GAMBIJA

GANA

GRENĀDA

GVINEJA

GVINEJA-BISAVA

GAJĀNA

HAITI

JAMAIKA

KIRIBATI

LESOTO

LIBĒRIJA

MADAGASKARA

MALĀVIJA (PV)

MALI

MĀRŠALA SALAS (Republika)

MAURITĀNIJA

MAURĪCIJA

MIKRONĒZIJAS (Federatīvās valstis)

MOZAMBIKA (PV)

NAMĪBIJA

NAURU

NIGĒRA

NIGĒRIJA (PV)

NIUE (PV)

PALAU

PAPUA JAUNGVINEJA

RUANDA

SENTKITSA UN NEVISA

SENTLŪSIJA

SENTVINSENTA UN GRENADĪNAS,

SAMOA

SANTOME UN PRINSIPI

SENEGĀLA (PV)

SEIŠELAS

SJERRALEONE

ZĀLAMANA SALAS

SOMĀLIJA

DIENVIDĀFRIKA

SUDĀNA (PV) (1)

SURINAMA (PV)

SVAZILENDA

TANZĀNIJA

AUSTRUMTIMORA

TOGO

TONGA (PV)

TRINIDĀDA UN TOBĀGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIJA

ZIMBABVE

ADINOLFI

AGEA

ALIOT

ARENA

BAY

BEARDER

BUONANNO

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CEBALLOS

CHRISTENSEN

CORRAO

DANCE

DELAHAYE

DE SARNEZ

DUNCAN

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (PV)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GABRIEL

GÁL

GARDIAZABAL RUBIAL

GEBHARDT

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIRAUTA VIDAL

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (PV)

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (PV)

LÓPEZ AGUILAR (PV)

LÖSING

MCAVAN

MANSCOUR (PV)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (PV)

MUSSOLINI

NART (PV)

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (PV)

PHILIPPOT

POGLIESE

RIVASI (PV)

ROLIN

ROSATI

RUAS (PV)

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (PV)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

POLITIKAS LIETU KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| HLONGWANE (ZIMBABVE), līdzpriekšsēdētājs
  SANOU (BURKINAFASO), PV
  GOUMANEH (DŽIBUTIJA), PV | GAHLER, līdzpriekšsēdētājs
  ZELLER, PV
  GUERRERO SALOM, PV |
| ANTIGUA UN BARBUDA
  YEHOUETOME (BENINA)
  GBERI (KAMERŪNA)
  N’GON-BABA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)
  KOMORU SALAS
  KONGO, REPUBLIKA
  KOTDIVUĀRA
  PATEL (FIDŽI)
  GAJĀNA
  PRIVERT (HAITI)
  PHILLIPS (JAMAIKA)
  GITURA (KENIJA)
  LIBĒRIJA
  MUNTHALI (MALĀVIJA)
  SOUKOUNA (MALI)
  MĀRŠALA SALAS
  VAQUINA (MOZAMBIKA)
  NAURU
  SENVINSENTA UN GRENADĪNAS
  KAWAMALA (TANZĀNIJA)
  SANTOS (AUSTRUMTIMORA)
  TOGO
  TAUSI (TUVALU) | ADINOLFI
  CASA
  CEBALLOS
  CORRAO
  DANCE
  DUDA
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  GEBHARDT
  KARSKI
  KYENGE
  LEWER
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  PHILIPPOT
  POGLIESE
  RUAS
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

ĀKK valstu grupas locekļi

EP deputāti

HLONGWANE (ZIMBABVE), līdzpriekšsēdētājs

SANOU (BURKINAFASO), PV

GOUMANEH (DŽIBUTIJA), PV

GAHLER, līdzpriekšsēdētājs

ZELLER, PV

GUERRERO SALOM, PV

ANTIGUA UN BARBUDA

YEHOUETOME (BENINA)

GBERI (KAMERŪNA)

N’GON-BABA (CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA)

KOMORU SALAS

KONGO, REPUBLIKA

KOTDIVUĀRA

PATEL (FIDŽI)

GAJĀNA

PRIVERT (HAITI)

PHILLIPS (JAMAIKA)

GITURA (KENIJA)

LIBĒRIJA

MUNTHALI (MALĀVIJA)

SOUKOUNA (MALI)

MĀRŠALA SALAS

VAQUINA (MOZAMBIKA)

NAURU

SENVINSENTA UN GRENADĪNAS

KAWAMALA (TANZĀNIJA)

SANTOS (AUSTRUMTIMORA)

TOGO

TAUSI (TUVALU)

ADINOLFI

CASA

CEBALLOS

CORRAO

DANCE

DUDA

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

GEBHARDT

KARSKI

KYENGE

LEWER

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

PHILIPPOT

POGLIESE

RUAS

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

EKONOMIKAS ATTĪSTĪBAS, FINANŠU UN TIRDZNIECĪBAS KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| TRINIDĀDA UN TOBĀGO, līdzpriekšsēdētājs
  TANNA (UGANDA), PV
  LOLOMANA’IA (TONGA), PV | FERRARA, līdzpriekšsēdētājs
  ESTARÀS FERRAGUT, PV
  MANSCOUR, PV |
| WORELL (BARBADOSA)
  MANGOLE (BOTSVĀNA)
  BURUNDI
  ANDRADE RAMOS (KABOVERDE)
  KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA
  EKVATORIĀLĀ GVINEJA (2)

  ETIOPIJA
  KABA (GVINEJA)
  MANE (GVINEJA BISAVA)
  KIRIBATI
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)
  MUCHILA (NAMĪBIJA)
  NIGĒRIJA
  NIUE
  SANTOME UN PRINSIPI
  SENEGĀLA
  TAUSINGA (ZĀLAMANA SALAS)
  SENTKITSA UN NEVISA
  LONG (SENTLŪSIJA)
  SUDĀNA (2)

  SURINAMA
  DLAMINI (SVAZILENDA)
  MUTATI (ZAMBIJA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  DE SARNEZ
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GIRAUTA VIDAL
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  WENTA |

ĀKK valstu grupas locekļi

EP deputāti

TRINIDĀDA UN TOBĀGO, līdzpriekšsēdētājs

TANNA (UGANDA), PV

LOLOMANA’IA (TONGA), PV

FERRARA, līdzpriekšsēdētājs

ESTARÀS FERRAGUT, PV

MANSCOUR, PV

WORELL (BARBADOSA)

MANGOLE (BOTSVĀNA)

BURUNDI

ANDRADE RAMOS (KABOVERDE)

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

EKVATORIĀLĀ GVINEJA (2)

ETIOPIJA

KABA (GVINEJA)

MANE (GVINEJA BISAVA)

KIRIBATI

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKARA)

MUCHILA (NAMĪBIJA)

NIGĒRIJA

NIUE

SANTOME UN PRINSIPI

SENEGĀLA

TAUSINGA (ZĀLAMANA SALAS)

SENTKITSA UN NEVISA

LONG (SENTLŪSIJA)

SUDĀNA (2)

SURINAMA

DLAMINI (SVAZILENDA)

MUTATI (ZAMBIJA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

DE SARNEZ

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GIRAUTA VIDAL

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

WENTA

SOCIĀLO LIETU UN VIDES KOMITEJA

| ĀKK valstu grupas locekļi | EP deputāti |
| --- | --- |
| MANGOUALA, līdzpriekšsēdētājs
  BALDEH (GAMBIJA), PV
  JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA), PV | RIVASI, līdzpriekšsēdētāja
  AGEA, PV
  MUSSOLINI, PV |
| XIRIMBIMBI (ANGOLA)
  BAHAMU SALAS
  PEYREFITTE (BELIZA)
  ADJEDOUE (ČADA)
  MARSTERS (KUKA SALAS)
  DOMINIKA
  NAIB (ERITREJA)
  ASAMOAH (GANA)
  GRENĀDA
  MOQOLO (LESOTO)
  ZAMEL (MAURITĀNIJA)
  MAURĪCIJA
  MIKRONĒZIJAS (FEDERATĪVĀS VALSTIS)
  OUMAR (NIGĒRA)
  PALAU
  PAPUA JAUNGVINEJA
  RUGEMA (RUANDA)
  HUNT (SAMOA)
  POOLE (SEIŠELAS)
  BUNDU (SJERRALEONE)
  ABDIRIZAK (SOMĀLIJA)
  MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)
  LENGKON (VANUATU) | ALIOT
  BEARDER
  BUONANNO
  CHRISTENSEN
  FERREIRA
  GARDIAZABAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCIA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

ĀKK valstu grupas locekļi

EP deputāti

MANGOUALA, līdzpriekšsēdētājs

BALDEH (GAMBIJA), PV

JIMÉNEZ (DOMINIKĀNAS REPUBLIKA), PV

RIVASI, līdzpriekšsēdētāja

AGEA, PV

MUSSOLINI, PV

XIRIMBIMBI (ANGOLA)

BAHAMU SALAS

PEYREFITTE (BELIZA)

ADJEDOUE (ČADA)

MARSTERS (KUKA SALAS)

DOMINIKA

NAIB (ERITREJA)

ASAMOAH (GANA)

GRENĀDA

MOQOLO (LESOTO)

ZAMEL (MAURITĀNIJA)

MAURĪCIJA

MIKRONĒZIJAS (FEDERATĪVĀS VALSTIS)

OUMAR (NIGĒRA)

PALAU

PAPUA JAUNGVINEJA

RUGEMA (RUANDA)

HUNT (SAMOA)

POOLE (SEIŠELAS)

BUNDU (SJERRALEONE)

ABDIRIZAK (SOMĀLIJA)

MAHLALELA (DIENVIDĀFRIKA)

LENGKON (VANUATU)

ALIOT

BEARDER

BUONANNO

CHRISTENSEN

FERREIRA

GARDIAZABAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCIA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(1)  Ar novērotāja statusu.

(2)  Ar novērotāja statusu.

---

II PIELIKUMS

APMEKLĒJUMA REĢISTRS SĒDEI, KAS NORISINĀJĀS SUVĀ (FIDŽI) 2015. GADA 15.–17. JŪNIJĀ

| JACKSON (Jamaika), līdzpriekšsēdētājs | MICHEL, līdzpriekšsēdētājs |
| --- | --- |
| PEREIRA (Angola)
  WORREL (Barbadosa) (PV)
  PEYREFITTE (Beliza)
  GBIAN (Benina)
  MANGOLE (Botsvāna)
  SANOU (Burkinafaso)
  KOMBO (Kamerūna)
  ANDRADE RAMOS (Kaboverde)
  N’GON-BABA (Centrālāfrikas Republika)
  LUTUNDULA APALA (Kongo Demokrātiskā Republika), PV
  MARSTERS (Kuka Salas) (1)

  WEIDOU (Čada) (PV)
  GOUMANEH (Džibutija)
  NAIB (Eritreja)
  DABA WAKJIRA (Etiopija) (PV)
  TORAO OYO (Ekvatoriālā Gvineja) (2)

  PATEL (Fidži)
  MANGOUALA (Gabona)
  BALDEH (Gambija)
  AMOATEY (Gana)
  GARRAWAY (Grenāda)
  KABA (Gvineja)
  MANE (Gvineja-Bisava)
  PRIVERT (Haiti)
  PHILLIPS (Jamaika)
  LABOSO (Kenija)
  TONG (Kiribati)
  RAMALEFANE (Lesoto)
  RAZAFINDRAVELO (Madagaskara)
  MUNTHALI (Malāvija) (PV)
  SOUKOUNA (Mali)
  ZAMEL (Mauritānija)
  VAQUINA (Mozambika) (PV)
  MUCHILA (Namībija)
  OUMAR (Nigēra)
  TAUFITU (Niue)
  KANAI (Palau)
  KOMUN (Papua-Jaungvineja)
  REGEMA (Ruanda)
  LONG (Sentlūsija)
  HUNT (Samoa)
  POOL (Seišelas)
  BUNDU (Sjerraleone)
  TAUSINGA (Zālamana Salas)
  HASSAN (Somālija)
  MAHLALELA (Dienvidāfrika)
  DLAMINI (Svazilenda)
  NDUGAI (Tanzānija)
  LOLOMANA’IA (Tonga) (PV) | BEARDER
  CEBALLOS
  CHAUPRADE (3)
   (4)

  CHRISTENSEN
  CORRAO
  DE SARNEZ (3)
   (4)

  DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA
  GAHLER
  GAL
  GAMBUS
  GERICKE (3)
   (4)

  GILL
  GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

  GRIESBECK (3)
   (4)

  HETMAN
  HOLVENYI
  JACKIEWICZ
  JEZEK
  JIMENEZ BECERRIL
  KYENGE (PV)
  LOPEZ AGUILAR
  LEGUTKO
  LEINEN
  MARTIN
  MIZZI
  NART (PV)
  NEUSER
  PIECHA
  PIOTROWSKI (4)
   (5)

  PONGA
  POREBA (3)

  RIVASI (PV)
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STIER
  THEOCHAROUS
  VAIDERE
  VAUGHAN
  WENTA
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |
| TAUSI (Tuvalu)
  OULANYAH (Uganda)
  LENGKON (Vanuatu)
  MUTATI (Zambija)
  HLONGWANE (Zimbabve) | |

JACKSON (Jamaika), līdzpriekšsēdētājs

MICHEL, līdzpriekšsēdētājs

PEREIRA (Angola)

WORREL (Barbadosa) (PV)

PEYREFITTE (Beliza)

GBIAN (Benina)

MANGOLE (Botsvāna)

SANOU (Burkinafaso)

KOMBO (Kamerūna)

ANDRADE RAMOS (Kaboverde)

N’GON-BABA (Centrālāfrikas Republika)

LUTUNDULA APALA (Kongo Demokrātiskā Republika), PV

MARSTERS (Kuka Salas) (1)

WEIDOU (Čada) (PV)

GOUMANEH (Džibutija)

NAIB (Eritreja)

DABA WAKJIRA (Etiopija) (PV)

TORAO OYO (Ekvatoriālā Gvineja) (2)

PATEL (Fidži)

MANGOUALA (Gabona)

BALDEH (Gambija)

AMOATEY (Gana)

GARRAWAY (Grenāda)

KABA (Gvineja)

MANE (Gvineja-Bisava)

PRIVERT (Haiti)

PHILLIPS (Jamaika)

LABOSO (Kenija)

TONG (Kiribati)

RAMALEFANE (Lesoto)

RAZAFINDRAVELO (Madagaskara)

MUNTHALI (Malāvija) (PV)

SOUKOUNA (Mali)

ZAMEL (Mauritānija)

VAQUINA (Mozambika) (PV)

MUCHILA (Namībija)

OUMAR (Nigēra)

TAUFITU (Niue)

KANAI (Palau)

KOMUN (Papua-Jaungvineja)

REGEMA (Ruanda)

LONG (Sentlūsija)

HUNT (Samoa)

POOL (Seišelas)

BUNDU (Sjerraleone)

TAUSINGA (Zālamana Salas)

HASSAN (Somālija)

MAHLALELA (Dienvidāfrika)

DLAMINI (Svazilenda)

NDUGAI (Tanzānija)

LOLOMANA’IA (Tonga) (PV)

BEARDER

CEBALLOS

CHAUPRADE (3)
   (4)

CHRISTENSEN

CORRAO

DE SARNEZ (3)
   (4)

DIAZ DE MERA GARCIA CONSUEGRA

GAHLER

GAL

GAMBUS

GERICKE (3)
   (4)

GILL

GIRAUTA VIDAL (3)
   (4)

GRIESBECK (3)
   (4)

HETMAN

HOLVENYI

JACKIEWICZ

JEZEK

JIMENEZ BECERRIL

KYENGE (PV)

LOPEZ AGUILAR

LEGUTKO

LEINEN

MARTIN

MIZZI

NART (PV)

NEUSER

PIECHA

PIOTROWSKI (4)
   (5)

PONGA

POREBA (3)

RIVASI (PV)

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STIER

THEOCHAROUS

VAIDERE

VAUGHAN

WENTA

ZELLER

ZORRINHO

ZWIEFKA

TAUSI (Tuvalu)

OULANYAH (Uganda)

LENGKON (Vanuatu)

MUTATI (Zambija)

HLONGWANE (Zimbabve)

Piedalījās arī:

ANGOLA

SIMBRÃO DE CARVALHO

XIRIMBIMBI

TEIXERA

BENINA

YEHOUETOME

BOTSVĀNA

NGAKA

MOSOME

BURKINAFASO

BONKOUGOU

DRABO

M. OUEDRAOGO

G. OUEDRAOGO

KAMERŪNA

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

DAOUDA

CENTRĀLĀFRIKAS REPUBLIKA

NOUGANGA

KONGO DEMOKRĀTISKĀ REPUBLIKA

BASIALA MAKA

KILISHO BULAMBO

MOLEKO MOLIWA

OKUNDJI NDJOVU

AIMA TSHANDIA

MAYINDOMBE

INIER LATEBO EKWA

NGINDU KABUNDI BIDUAYA

LUKUKA NKULIMBA

KOTDIVUĀRA

F. TOURE

S. TOURE

ERITREJA

TEKLE

HAGOS

EKVATORIĀLĀ GVINEJA

BAKALE AYETEBE

MASA ADA

ETIOPIJA

TOGA CHANAKA

IRENA

GABONA

MILEBOU AUBUSSON

ONGOUORI NGOUBILI

OWONO NGUEMA

NZEH ELLANG

RISSONGA

NYONDA

GAMBIJA

SILLAH

NJIE

KEBBEH

GANA

ASAMOAH

BROWN

ANSAH-ADJEI

Akua SARKU

GVINEJA

SYLLA

DIALLO

GVINEJA-BISAVA

MANE

DIAS

KENIJA

KEMBI GITURA

BONKOUGOU

MASINDE

CHEBET

KINYUA

LIBĒRIJA

BARCLAY

DARKEL

MADAGASKARA

LIAHOSOA

MALĀVIJA

PATEL

KAPHAMTENGO YONA

LIPANDE

CHITEYEYE

MAKANDE

MALI

HAMATOU

DIALLO

MAURITĀNIJA

EL MOKHTAR

SAMBA

WANATY MARRAKCHY

WANE

MOZAMBIKA

SITHOLE

NAMBURETE

DAVA

MATE

NIGĒRA

CHEGOU

OUSMANE TIEMOKO

FOUKORI

TONDY

MAINA

CAZALICA

PAPUA-JAUNGVINEJA

MARO

MEALIN

RUANDA

RUGEMA

SEIŠELAS

JUMAYE

SJERRALEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

KOROMA

ZĀLAMANA SALAS

MOSE

HALLU

WAOKEA

SOMĀLIJA

IBROW

FAQI

DIENVIDĀFRIKA

MAMPURU

KALYAN

ROTHKEGEL

KHUZWAYO

MADLALA

TANZĀNIJA

ZUNGU

MWANJELWA

YAKUBU

MASUKE

ČADA

ADJI

GUELPINA

TOGO

ABIGUIME

TIGNOKPA

LAWSON

UGANDA

TANNA

KAGANZI

VANUATU

RICHARD

TAMBE

ZAMBIJA

MUBANGA

ZIMBABVE

CHIKWINYA

MAHLANGU

CHIPARE

ĀKK PADOME

ES PADOME

Latvijas ārlietu ministrs un ES Padomes priekšsēdētājs EDGARS RINKĒVIČS

EIROPAS KOMISIJA

Par starptautisko sadarbību un attīstību atbildīgais Komisijas loceklis NEVEN MIMICA

EIROPAS ĀRĒJĀS DARBĪBAS DIENESTS

Panāfrikas lietu nodaļas vadītāja K. DE PEYRON

EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJA

X. VERBOVEN

ĀKK VALSTU SEKRETARIĀTS

P. I. GOMES, līdzģenerālsekretārs

ES VALSTU SEKRETARIĀTS

L. M. AGUIRIANO NALDA, līdzģenerālsekretārs

---

(1)  Valsti pārstāv persona, kas nav parlamenta deputāts.

(2)  Ar novērotāja statusu.

(3)  Piedalījās 2015. gada 15. jūnijā.

(4)  Piedalījās 2015. gada 16. jūnijā.

(5)  Piedalījās 2015. gada 17. jūnijā.

---

III PIELIKUMS

TO PĀRSTĀVJU AKREDITĀCIJA, KAS NAV PARLAMENTA DEPUTĀTI

Kuka Salas

Eirangi Marsters

Kuka Salu ārlietu ministrs

---

IV PIELIKUMS

PIEŅEMTIE TEKSTI

REZOLŪCIJA (1)

par kultūru daudzveidību un cilvēktiesībām ĀKK un ES valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | rīkojot sanāksmi 2015. gada 15.–17. jūnijā Suvā (Fidži), |
| --- | --- |

—

rīkojot sanāksmi 2015. gada 15.–17. jūnijā Suvā (Fidži),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Kotonū nolīgumu, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā un Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū nolīgumu, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū un pārskatīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā un Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā,

| — | ņemot vērā rezolūciju par rasismu, diskrimināciju rases dēļ, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību, ko ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2003. gada 3. aprīlī Brazavilā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par rasismu, diskrimināciju rases dēļ, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību, ko ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2003. gada 3. aprīlī Brazavilā,

| — | ņemot vērā rezolūciju par problēmām, nodrošinot dažādu etnisko grupu, kultūru un reliģiju demokrātisku līdzāspastāvēšanu ĀKK un ES valstīs, ko ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2009. gada 9. aprīlī Prāgā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūciju par problēmām, nodrošinot dažādu etnisko grupu, kultūru un reliģiju demokrātisku līdzāspastāvēšanu ĀKK un ES valstīs, ko ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja pieņēma 2009. gada 9. aprīlī Prāgā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 10. decembra rezolūciju par seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 10. decembra rezolūciju par seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Āfrikas (Bandžulas) Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko 1981. gada 27. jūnijā pieņēma ĀVO asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas (Bandžulas) Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, ko 1981. gada 27. jūnijā pieņēma ĀVO asambleja,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, kas ir parakstīti 1945. gada 26. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, kas ir parakstīti 1945. gada 26. jūnijā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1965. gada 21. decembrī pieņemto Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1965. gada 21. decembrī pieņemto Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1966. gada 16. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1966. gada 16. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1989. gada 20. novembrī pieņemto Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1989. gada 20. novembrī pieņemto Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvos protokolus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1966. gada 16. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1966. gada 16. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā 1954. gadā Hāgā pieņemto UNESCO Konvenciju par kultūras vērtību aizsardzību bruņota konflikta gadījumā, tā 1954. gada pirmo protokolu un 1999. gada otro protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1954. gadā Hāgā pieņemto UNESCO Konvenciju par kultūras vērtību aizsardzību bruņota konflikta gadījumā, tā 1954. gada pirmo protokolu un 1999. gada otro protokolu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 13. decembrī pieņemto Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2006. gada 13. decembrī pieņemto Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1970. gada 14. novembrī pieņemto Konvenciju par pasākumiem kultūras vērtību nelikumīgas ievešanas, izvešanas un īpašumtiesību nodošanas aizliegšanai un novēršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1970. gada 14. novembrī pieņemto Konvenciju par pasākumiem kultūras vērtību nelikumīgas ievešanas, izvešanas un īpašumtiesību nodošanas aizliegšanai un novēršanai,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada 10. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2008. gada 10. decembrī pieņemto Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1948. gada 10. decembrī pieņemto Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembrī pieņemto Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1979. gada 18. decembrī pieņemto Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1992. gada 18. decembrī pieņemto Deklarāciju par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām minoritātēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1992. gada 18. decembrī pieņemto Deklarāciju par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām minoritātēm,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2000. gada 8. septembrī pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2000. gada 8. septembrī pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades deklarāciju,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 13. septembrī pieņemto ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2007. gada 13. septembrī pieņemto ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām,

| — | ņemot vērā Vīnes deklarāciju un rīcības programmu, kas 1993. gada 23. jūnijā tika pieņemta ANO Pasaules konferencē par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vīnes deklarāciju un rīcības programmu, kas 1993. gada 23. jūnijā tika pieņemta ANO Pasaules konferencē par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā Durbanas deklarāciju un Rīcības programmu, kas 2011. gada 22. septembrī tika pieņemta ANO Pasaules konferencē pret rasismu, rasu diskrimināciju, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Durbanas deklarāciju un Rīcības programmu, kas 2011. gada 22. septembrī tika pieņemta ANO Pasaules konferencē pret rasismu, rasu diskrimināciju, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību,

| — | ņemot vērā UNESCO Ģenerālās konferences 1966. gada 4. novembrī pieņemto Deklarāciju par starptautiskās sadarbības principiem kultūras jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO Ģenerālās konferences 1966. gada 4. novembrī pieņemto Deklarāciju par starptautiskās sadarbības principiem kultūras jomā,

| — | ņemot vērā UNESCO Ģenerālās konferences 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO Ģenerālās konferences 2005. gada 20. oktobrī pieņemto Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā UNESCO Ģenerālās konferences 2001. gada 2. decembrī pieņemto Vispārējo deklarāciju par kultūras daudzveidību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO Ģenerālās konferences 2001. gada 2. decembrī pieņemto Vispārējo deklarāciju par kultūras daudzveidību,

| — | ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību konvenciju, kas 1969. gada 22. novembrī tika pieņemta Amerikas speciālajā cilvēktiesību konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Cilvēktiesību konvenciju, kas 1969. gada 22. novembrī tika pieņemta Amerikas speciālajā cilvēktiesību konferencē,

| A. | tā kā pasaulē gandrīz 200 valstīs ir aptuveni 5  000 etnisko grupu un tā kā divās trešdaļās valstu ir vismaz viena ievērojama etniskā vai reliģiskā minoritāte; |
| --- | --- |

A.

tā kā pasaulē gandrīz 200 valstīs ir aptuveni 5  000 etnisko grupu un tā kā divās trešdaļās valstu ir vismaz viena ievērojama etniskā vai reliģiskā minoritāte;

| B. | tā kā visām valstīm ir jāievēro un jāveido politika, kurā ir skaidri iekļauta cilvēktiesību un kultūras, etnisko, reliģisko un lingvistisko atšķirību veicināšana un aizsardzība, vienlaikus sekmējot attīstību; |
| --- | --- |

B.

tā kā visām valstīm ir jāievēro un jāveido politika, kurā ir skaidri iekļauta cilvēktiesību un kultūras, etnisko, reliģisko un lingvistisko atšķirību veicināšana un aizsardzība, vienlaikus sekmējot attīstību;

| C. | tā kā tiesiskais regulējums, kurā ir paredzētas vienlīdzīgas tiesības visām etniskajām, reliģiskajām un lingvistiskajām grupām, ir svarīgs demokrātiskas pārvaldības veicināšanai, multikulturālas politikas izveidei un attīstības sekmēšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiesiskais regulējums, kurā ir paredzētas vienlīdzīgas tiesības visām etniskajām, reliģiskajām un lingvistiskajām grupām, ir svarīgs demokrātiskas pārvaldības veicināšanai, multikulturālas politikas izveidei un attīstības sekmēšanai;

| D. | tā kā kultūras daudzveidība ir vairumā ĀKK un ES valstu vispāratzīta iezīme, bet tā kā pēdējās desmitgadēs globalizācija ir radījusi nopietnu apdraudējumu miermīlīgai līdzāspastāvēšanai multikulturālā sabiedrībā; |
| --- | --- |

D.

tā kā kultūras daudzveidība ir vairumā ĀKK un ES valstu vispāratzīta iezīme, bet tā kā pēdējās desmitgadēs globalizācija ir radījusi nopietnu apdraudējumu miermīlīgai līdzāspastāvēšanai multikulturālā sabiedrībā;

| E. | tā kā dažādu kultūru, reliģiju un valodu līdzāspastāvēšana sabiedrībai rada jaunu izaicinājumu daudzās valstīs, tostarp Eiropas un ĀKK valstīs; tā kā migrācijas plūsmām ir arī kultūras un sociālā dimensija, kas uzņēmējvalstīm būtu jāņem vērā; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažādu kultūru, reliģiju un valodu līdzāspastāvēšana sabiedrībai rada jaunu izaicinājumu daudzās valstīs, tostarp Eiropas un ĀKK valstīs; tā kā migrācijas plūsmām ir arī kultūras un sociālā dimensija, kas uzņēmējvalstīm būtu jāņem vērā;

| F. | tā kā mehānismos, izmantojot kurus tiek nodrošinātas vispārējas cilvēktiesības, ir jāņem vērā sabiedrības kultūras prakse, nodrošinot, ka tādējādi netiek pārkāptas cilvēktiesības; |
| --- | --- |

F.

tā kā mehānismos, izmantojot kurus tiek nodrošinātas vispārējas cilvēktiesības, ir jāņem vērā sabiedrības kultūras prakse, nodrošinot, ka tādējādi netiek pārkāptas cilvēktiesības;

| G. | tā kā globalizētā pasaulē dažādības ievērošana kļūst vēl svarīgāka gan valstīm, gan starptautiskajai sabiedrībai, lai novērstu kultūras noplicināšanos un konkrētu kultūru izzušanu, kā arī sociālus, starpetniskus un starpreliģiskus konfliktus; |
| --- | --- |

G.

tā kā globalizētā pasaulē dažādības ievērošana kļūst vēl svarīgāka gan valstīm, gan starptautiskajai sabiedrībai, lai novērstu kultūras noplicināšanos un konkrētu kultūru izzušanu, kā arī sociālus, starpetniskus un starpreliģiskus konfliktus;

| H. | tā kā pārkāpumi turpinās un pašreizējie un potenciālie kari biežāk ir saistīti ar šo kultūras tiesību pārkāpumiem un tā kā vairākas attīstības stratēģijas ir izrādījušās nesekmīgas, jo šīs tiesības netika ievērotas, |
| --- | --- |

H.

tā kā pārkāpumi turpinās un pašreizējie un potenciālie kari biežāk ir saistīti ar šo kultūras tiesību pārkāpumiem un tā kā vairākas attīstības stratēģijas ir izrādījušās nesekmīgas, jo šīs tiesības netika ievērotas,

Politiskie un tiesiskie aspekti

| 1. | uzsver, ka, ņemot vērā vispārējos principus, kas ir saistīti ar tiesībām uz vārda brīvību, tostarp māksliniecisko brīvību, uzskatu un informācijas brīvību un kultūru daudzveidības ievērošanu, katram indivīdam gan vienatnē, gan kopā ar citiem ir tiesības uz brīvi pieejamu un plurālistisku informāciju, kas veicina pilnīgu viņa vai viņas kultūras identitātes attīstību; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka, ņemot vērā vispārējos principus, kas ir saistīti ar tiesībām uz vārda brīvību, tostarp māksliniecisko brīvību, uzskatu un informācijas brīvību un kultūru daudzveidības ievērošanu, katram indivīdam gan vienatnē, gan kopā ar citiem ir tiesības uz brīvi pieejamu un plurālistisku informāciju, kas veicina pilnīgu viņa vai viņas kultūras identitātes attīstību;

| 2. | uzsver, ka cilvēktiesību faktisku ievērošanu, kas ir savstarpēji saistīta ar kultūru daudzveidību, var uzskatīt par vienu no pamatelementiem, kas veido uzticēšanos iestāžu darbībai; atgādina, ka iedzīvotāju uzticēšanās jebkura līmeņa iestādēm ir tieši saistīta ar attiecīgajā reģionā sasniegtajiem īpašajiem mērķiem; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka cilvēktiesību faktisku ievērošanu, kas ir savstarpēji saistīta ar kultūru daudzveidību, var uzskatīt par vienu no pamatelementiem, kas veido uzticēšanos iestāžu darbībai; atgādina, ka iedzīvotāju uzticēšanās jebkura līmeņa iestādēm ir tieši saistīta ar attiecīgajā reģionā sasniegtajiem īpašajiem mērķiem;

| 3. | atgādina, ka saskaņā ar Kotonū nolīgumu ES dalībvalstīm un ĀKK valstīm ir pienākums stiprināt savus centienus, lai nodrošinātu godīgu un kopīgu programmu un stratēģiju īstenošanu, ievērojot demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību vispārīguma un nedalāmības un pamatbrīvību principus, kā arī ievērojot cilvēka cieņu un vienlīdzības un solidaritātes principus, nodrošinot pilnīgu atbilstību Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai, Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

3.

atgādina, ka saskaņā ar Kotonū nolīgumu ES dalībvalstīm un ĀKK valstīm ir pienākums stiprināt savus centienus, lai nodrošinātu godīgu un kopīgu programmu un stratēģiju īstenošanu, ievērojot demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību vispārīguma un nedalāmības un pamatbrīvību principus, kā arī ievērojot cilvēka cieņu un vienlīdzības un solidaritātes principus, nodrošinot pilnīgu atbilstību Vispārējai cilvēktiesību deklarācijai, Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un starptautiskajām tiesībām;

| 4. | uzskata, ka ilgstošu cilvēktiesību un kultūru daudzveidības ievērošanu nodrošina iekļaujoši un uz sabiedrību orientēti politiskie risinājumi, kuru mērķis ir izbeigt karus un bruņotus konfliktus; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ilgstošu cilvēktiesību un kultūru daudzveidības ievērošanu nodrošina iekļaujoši un uz sabiedrību orientēti politiskie risinājumi, kuru mērķis ir izbeigt karus un bruņotus konfliktus;

| 5. | pauž pārliecību, ka jebkurai stratēģijai vai programmai, kas tiek īstenota saskaņā ar ES un ĀKK attīstības sadarbības politiku, ir jānodrošina visu veidu cilvēku ekspluatācijas un korupcijas, nabadzības un sociālās nevienlīdzības novēršana, jānodrošina jebkuram cilvēkam pieejama izglītība un jāveicina savstarpēja sapratne, jo cilvēktiesību pārkāpumi un būtiskas problēmas, kas rodas, sabiedrībā saglabājot kultūras, etnisko grupu un reliģiju daudzveidību, izraisa ilgstoši necilvēcīgi un pazemojoši apstākļi; |
| --- | --- |

5.

pauž pārliecību, ka jebkurai stratēģijai vai programmai, kas tiek īstenota saskaņā ar ES un ĀKK attīstības sadarbības politiku, ir jānodrošina visu veidu cilvēku ekspluatācijas un korupcijas, nabadzības un sociālās nevienlīdzības novēršana, jānodrošina jebkuram cilvēkam pieejama izglītība un jāveicina savstarpēja sapratne, jo cilvēktiesību pārkāpumi un būtiskas problēmas, kas rodas, sabiedrībā saglabājot kultūras, etnisko grupu un reliģiju daudzveidību, izraisa ilgstoši necilvēcīgi un pazemojoši apstākļi;

| 6. | uzsver, ka cilvēktiesības ir nodrošinātas visiem cilvēkiem neatkarīgi no viņu valstspiederības, reliģijas, pārliecības, dzīvesvietas, dzimuma, nacionālās vai etniskās izcelsmes, ādas krāsas vai valodas un ka visiem cilvēkiem ir vienādas tiesības uz cilvēktiesībām, nesaskaroties ar diskrimināciju; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka cilvēktiesības ir nodrošinātas visiem cilvēkiem neatkarīgi no viņu valstspiederības, reliģijas, pārliecības, dzīvesvietas, dzimuma, nacionālās vai etniskās izcelsmes, ādas krāsas vai valodas un ka visiem cilvēkiem ir vienādas tiesības uz cilvēktiesībām, nesaskaroties ar diskrimināciju;

| 7. | uzsver, ka cilvēktiesības ir vispārējas, neatņemamas, nedalāmas un savstarpēji atkarīgas un ka cilvēktiesību veicināšanu, aizsardzību un piemērošanu nevar interpretēt atšķirīgi atkarībā no kultūras, etniskajām un reliģiskajām tradīcijām vai ekonomiskajām un/vai ģeostratēģiskajām interesēm; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka cilvēktiesības ir vispārējas, neatņemamas, nedalāmas un savstarpēji atkarīgas un ka cilvēktiesību veicināšanu, aizsardzību un piemērošanu nevar interpretēt atšķirīgi atkarībā no kultūras, etniskajām un reliģiskajām tradīcijām vai ekonomiskajām un/vai ģeostratēģiskajām interesēm;

| 8. | tādēļ uzsver, ka kultūru daudzveidību nevar izmantot kā iemeslu, lai pārkāptu jebkuras cilvēktiesības, kas ir noteiktas starptautiskajās tiesībās; |
| --- | --- |

8.

tādēļ uzsver, ka kultūru daudzveidību nevar izmantot kā iemeslu, lai pārkāptu jebkuras cilvēktiesības, kas ir noteiktas starptautiskajās tiesībās;

| 9. | uzsver, ka kultūru daudzveidības, jo īpaši reliģiju daudzveidības, atbalstīšana un veicināšana var palīdzēt apturēt radikālu uzskatu neseno straujo izplatīšanos – īpaši jauniešu vidū –, tādējādi palīdzot mazināt jaunu teroristu vervēšanas risku; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka kultūru daudzveidības, jo īpaši reliģiju daudzveidības, atbalstīšana un veicināšana var palīdzēt apturēt radikālu uzskatu neseno straujo izplatīšanos – īpaši jauniešu vidū –, tādējādi palīdzot mazināt jaunu teroristu vervēšanas risku;

| 10. | uzsver, ka saskaņā ar starptautiskām konvencijām viena no svarīgākajām pamatvērtībām ir cilvēka cieņas atzīšana un aizsardzība; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka saskaņā ar starptautiskām konvencijām viena no svarīgākajām pamatvērtībām ir cilvēka cieņas atzīšana un aizsardzība;

| 11. | uzskata – ja daudzveidība ir izraisījusi vardarbību konfliktu vai radījusi šāda konflikta draudus, būtu nekavējoties jāizveido pastāvīgi starpniecības mehānismi, kas šos konfliktus var novērst pirms to saasināšanās; |
| --- | --- |

11.

uzskata – ja daudzveidība ir izraisījusi vardarbību konfliktu vai radījusi šāda konflikta draudus, būtu nekavējoties jāizveido pastāvīgi starpniecības mehānismi, kas šos konfliktus var novērst pirms to saasināšanās;

| 12. | aicina ES un ĀKK valstu valdības iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas politiskajā, starpkultūru un starpreliģiju dialogā; |
| --- | --- |

12.

aicina ES un ĀKK valstu valdības iesaistīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas politiskajā, starpkultūru un starpreliģiju dialogā;

| 13. | uzsver, ka minoritāšu grupu demokrātiska pārstāvniecība un to spēja piedalīties politiskās, sociālās un kultūras sarunās ir svarīga, lai nodrošinātu demokrātisku un labas pārvaldības principu ieviešanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka minoritāšu grupu demokrātiska pārstāvniecība un to spēja piedalīties politiskās, sociālās un kultūras sarunās ir svarīga, lai nodrošinātu demokrātisku un labas pārvaldības principu ieviešanu;

| 14. | uzsver, ka spēcīga, dinamiska un iekļaujoša publiskā telpa ar aktīvu un redzamu pilsonisko sabiedrību un kultūras, sociālo un politisko jautājumu publiska apspriešana ir svarīgs labas pārvaldības un cilvēktiesību īstenošanas elements; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka spēcīga, dinamiska un iekļaujoša publiskā telpa ar aktīvu un redzamu pilsonisko sabiedrību un kultūras, sociālo un politisko jautājumu publiska apspriešana ir svarīgs labas pārvaldības un cilvēktiesību īstenošanas elements;

| 15. | aicina starptautiskas organizācijas saskaņā ar savām īpašajām pilnvarām un pienākumiem nodrošināt, ka jebkurā to darbībā tiek sistemātiski ņemtas vērā kultūras tiesības un kultūru daudzveidība citās cilvēktiesībās, kā arī veicināt pārredzamu un efektīvu kopējo novērtējuma un uzraudzības mehānismu izstrādi; |
| --- | --- |

15.

aicina starptautiskas organizācijas saskaņā ar savām īpašajām pilnvarām un pienākumiem nodrošināt, ka jebkurā to darbībā tiek sistemātiski ņemtas vērā kultūras tiesības un kultūru daudzveidība citās cilvēktiesībās, kā arī veicināt pārredzamu un efektīvu kopējo novērtējuma un uzraudzības mehānismu izstrādi;

| 16. | aicina starptautisko sabiedrību izmantot izglītību kā līdzekli, lai apkarotu ar kultūru un tradīcijām saistīto sieviešu ģenitāliju izkropļošanas paražu, kas konkrētās kopienās tiek veikta kā daļa no ievešanas pieauguša cilvēka dzīvē un nosaka, vai meitene iederas kopienā vai ne; |
| --- | --- |

16.

aicina starptautisko sabiedrību izmantot izglītību kā līdzekli, lai apkarotu ar kultūru un tradīcijām saistīto sieviešu ģenitāliju izkropļošanas paražu, kas konkrētās kopienās tiek veikta kā daļa no ievešanas pieauguša cilvēka dzīvē un nosaka, vai meitene iederas kopienā vai ne;

| 17. | atzīst, ka izglītībai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu iespējas atstumtām un nepietiekami pārstāvētām sabiedrības grupām, jo īpaši sniedzot iespējas sievietēm un meitenēm; atzīst, ka pieeja izglītībai ir ne tikai daļa no cilvēktiesībām, bet arī ļauj īstenot citas pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības; |
| --- | --- |

17.

atzīst, ka izglītībai ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu iespējas atstumtām un nepietiekami pārstāvētām sabiedrības grupām, jo īpaši sniedzot iespējas sievietēm un meitenēm; atzīst, ka pieeja izglītībai ir ne tikai daļa no cilvēktiesībām, bet arī ļauj īstenot citas pilsoniskās, politiskās, ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības;

Kultūru daudzveidība, attīstība un cilvēktiesības

| 18. | atzīst, ka kultūru daudzveidība nav atdalāma no vispārējo cilvēktiesību ievērošanas un veicina nāciju attīstību; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka kultūru daudzveidība nav atdalāma no vispārējo cilvēktiesību ievērošanas un veicina nāciju attīstību;

| 19. | aicina ĀKK un ES valstis saskaņā ar savām īpašajām pilnvarām un pienākumiem iekļaut savos tiesību aktos un praksē cilvēktiesības, kas ir atzītas 1948. gada Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, un nodrošināt, ka jebkurai personai, kas apgalvo, ka tās kultūras tiesības ir pārkāptas, ir pieejami efektīvi aizsardzības līdzekļi, tostarp tiesiskās aizsardzības līdzekļi; |
| --- | --- |

19.

aicina ĀKK un ES valstis saskaņā ar savām īpašajām pilnvarām un pienākumiem iekļaut savos tiesību aktos un praksē cilvēktiesības, kas ir atzītas 1948. gada Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, un nodrošināt, ka jebkurai personai, kas apgalvo, ka tās kultūras tiesības ir pārkāptas, ir pieejami efektīvi aizsardzības līdzekļi, tostarp tiesiskās aizsardzības līdzekļi;

| 20. | šajā saistībā atzīst – lai arī visiem cilvēkiem ir tiesības uz kultūras izpausmēm, tostarp tiesības izbaudīt un attīstīt kultūras dzīvi un identitāti, kultūras tiesības drīkst tikt īstenotas tikai tiktāl, ciktāl tās nesāk pārkāpt citas cilvēktiesības; uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām nevienas tiesības nedrīkst īstenot uz citu tiesību vai īpašu spēkā esošo tiesību aktu rēķina vai pārkāpjot tos; |
| --- | --- |

20.

šajā saistībā atzīst – lai arī visiem cilvēkiem ir tiesības uz kultūras izpausmēm, tostarp tiesības izbaudīt un attīstīt kultūras dzīvi un identitāti, kultūras tiesības drīkst tikt īstenotas tikai tiktāl, ciktāl tās nesāk pārkāpt citas cilvēktiesības; uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām nevienas tiesības nedrīkst īstenot uz citu tiesību vai īpašu spēkā esošo tiesību aktu rēķina vai pārkāpjot tos;

| 21. | uzsver, ka kultūru daudzveidība būtu jāaizsargā un jāveicina, nodrošinot vārda, informācijas un saziņas brīvību un nepieļaujot diskrimināciju; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka kultūru daudzveidība būtu jāaizsargā un jāveicina, nodrošinot vārda, informācijas un saziņas brīvību un nepieļaujot diskrimināciju;

| 22. | pauž bažas par pastāvīgi pieaugošo reliģiju un kultūru konfliktu skaitu, kas bieži izraisa asiņainus karus, kuros tiek pārkāptas cilvēktiesības un nogalināti daudzi cilvēki; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas par pastāvīgi pieaugošo reliģiju un kultūru konfliktu skaitu, kas bieži izraisa asiņainus karus, kuros tiek pārkāptas cilvēktiesības un nogalināti daudzi cilvēki;

| 23. | atzīst, ka cilvēktiesībām, piemēram, ticības, reliģijas, uzskatu, pārliecības un vārda brīvībai, jo īpaši preses brīvībai, kā arī pulcēšanās un biedrošanās brīvībai, ir liela nozīme kultūru daudzveidības veicināšanā un aizsargāšanā un ka cilvēktiesību ievērošanu veicina plurālistiska sabiedrība; |
| --- | --- |

23.

atzīst, ka cilvēktiesībām, piemēram, ticības, reliģijas, uzskatu, pārliecības un vārda brīvībai, jo īpaši preses brīvībai, kā arī pulcēšanās un biedrošanās brīvībai, ir liela nozīme kultūru daudzveidības veicināšanā un aizsargāšanā un ka cilvēktiesību ievērošanu veicina plurālistiska sabiedrība;

| 24. | uzsver, ka katrs indivīds – neatkarīgi no valstu robežām – ir brīvs izvēlēties vai identificēties ar vienu vai vairākām kultūras kopienām un mainīt šo lēmumu; turklāt uzsver, ka nevienu pret viņa gribu nevar piespiest identificēties ar kādu kultūras kopienu vai asimilēties tajā; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka katrs indivīds – neatkarīgi no valstu robežām – ir brīvs izvēlēties vai identificēties ar vienu vai vairākām kultūras kopienām un mainīt šo lēmumu; turklāt uzsver, ka nevienu pret viņa gribu nevar piespiest identificēties ar kādu kultūras kopienu vai asimilēties tajā;

| 25. | atzīst, ka ir dažādi politiskie pasākumi un konstitucionālie risinājumi kultūru daudzveidības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

25.

atzīst, ka ir dažādi politiskie pasākumi un konstitucionālie risinājumi kultūru daudzveidības nodrošināšanai;

| 26. | īpaši uzsver, ka ir jānodrošina stingra sieviešu un vīriešu līdztiesības ievērošana un ka kaitīgu praksi, piemēram, sieviešu ģenitāliju izkropļošanu, agrīnas un piespiedu laulības, pret dzimumu vērstu genocīdu, tostarp jaundzimušu meiteņu nogalināšanu, piespiedu abortus vai sieviešu dzimuma augļu iznīcināšanu, “goda aizstāvēšanas” noziegumu, atbilstošas izglītības liegšanu sievietēm, sieviešu komerciālu seksuālo izmantošanu un vardarbību ģimenē, nekad nevar pamatot ar jebkādiem politiskiem, sociāliem, reliģiskiem vai kultūras iemesliem vai ar populārām tradīcijām, un tādēļ šī prakse būtu jāaizliedz un šādu aizliegumu pārkāpšana būtu smagi jāsoda saskaņā ar tiesību aktiem un tajos paredzēto kārtību; šajā saistībā norāda, ka sieviešu emancipācija un lielāka dzimumu līdztiesība nenoliedzami veicinās attīstību; uzsver arī to, ka ir svarīgi nodrošināt obligātu bērnu tiesību ievērošanu un ka visām ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm ir stingri jāievēro Bērnu tiesību deklarācija; |
| --- | --- |

26.

īpaši uzsver, ka ir jānodrošina stingra sieviešu un vīriešu līdztiesības ievērošana un ka kaitīgu praksi, piemēram, sieviešu ģenitāliju izkropļošanu, agrīnas un piespiedu laulības, pret dzimumu vērstu genocīdu, tostarp jaundzimušu meiteņu nogalināšanu, piespiedu abortus vai sieviešu dzimuma augļu iznīcināšanu, “goda aizstāvēšanas” noziegumu, atbilstošas izglītības liegšanu sievietēm, sieviešu komerciālu seksuālo izmantošanu un vardarbību ģimenē, nekad nevar pamatot ar jebkādiem politiskiem, sociāliem, reliģiskiem vai kultūras iemesliem vai ar populārām tradīcijām, un tādēļ šī prakse būtu jāaizliedz un šādu aizliegumu pārkāpšana būtu smagi jāsoda saskaņā ar tiesību aktiem un tajos paredzēto kārtību; šajā saistībā norāda, ka sieviešu emancipācija un lielāka dzimumu līdztiesība nenoliedzami veicinās attīstību; uzsver arī to, ka ir svarīgi nodrošināt obligātu bērnu tiesību ievērošanu un ka visām ĀKK valstīm un ES dalībvalstīm ir stingri jāievēro Bērnu tiesību deklarācija;

| 27. | aicina ES un ĀKK valstis, cieši sadarbojoties ar UNESCO un citām attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, ieviest labāk koordinētu pieeju, lai apkarotu apzinātu kultūras mantojuma iznīcināšanu, kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību un kontrabandu; |
| --- | --- |

27.

aicina ES un ĀKK valstis, cieši sadarbojoties ar UNESCO un citām attiecīgajām starptautiskajām organizācijām, ieviest labāk koordinētu pieeju, lai apkarotu apzinātu kultūras mantojuma iznīcināšanu, kultūras priekšmetu nelikumīgu tirdzniecību un kontrabandu;

| 28. | īpaši uzsver, ka ir stingri jāaizstāv vispārējās bērnu tiesības, jo īpaši saistībā ar tādām problēmām kā konfliktos cietuši bērni vai bērnu darbs; |
| --- | --- |

28.

īpaši uzsver, ka ir stingri jāaizstāv vispārējās bērnu tiesības, jo īpaši saistībā ar tādām problēmām kā konfliktos cietuši bērni vai bērnu darbs;

Starptautiska un reģionāla sadarbība un attīstības politika

| 29. | uzsver, ka parlamentu deputātiem ir būtiska nozīme cilvēktiesību veicināšanā un aizsardzībā; turklāt norāda, ka starpparlamentārās sanāksmes, piemēram, ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, palīdz veicināt iecietību un kultūru daudzveidību; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka parlamentu deputātiem ir būtiska nozīme cilvēktiesību veicināšanā un aizsardzībā; turklāt norāda, ka starpparlamentārās sanāksmes, piemēram, ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja, palīdz veicināt iecietību un kultūru daudzveidību;

| 30. | uzskata, ka, izveidojot jaunas struktūras ES un ĀKK valstu starpreliģiju dialogā, lai dalītos ar viedokļiem un paraugpraksi, tiktu radīts efektīvs mehānisms savstarpējas cieņas veicināšanai un tiktu uzlabota konfliktu pārvaldība reģionos, kurus skar reliģiska neiecietība un ekstrēmisms; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka, izveidojot jaunas struktūras ES un ĀKK valstu starpreliģiju dialogā, lai dalītos ar viedokļiem un paraugpraksi, tiktu radīts efektīvs mehānisms savstarpējas cieņas veicināšanai un tiktu uzlabota konfliktu pārvaldība reģionos, kurus skar reliģiska neiecietība un ekstrēmisms;

| 31. | aicina ĀKK un ES valstis piešķirt vairāk resursu starptautiskai sadarbībai un jo īpaši uzlabot sadarbību ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

31.

aicina ĀKK un ES valstis piešķirt vairāk resursu starptautiskai sadarbībai un jo īpaši uzlabot sadarbību ar attiecīgajām starptautiskajām organizācijām;

| 32. | atgādina savu vēlmi panākt daudzpusējus risinājumus, ņemot vērā nedrošo situāciju pasaulē, milzīgo nabadzību un sociālo un ekonomisko netaisnību ĀKK un ES valstīs, kas traucē tautu un kultūru mierīgai līdzāspastāvēšanai un savstarpējai sapratnei; |
| --- | --- |

32.

atgādina savu vēlmi panākt daudzpusējus risinājumus, ņemot vērā nedrošo situāciju pasaulē, milzīgo nabadzību un sociālo un ekonomisko netaisnību ĀKK un ES valstīs, kas traucē tautu un kultūru mierīgai līdzāspastāvēšanai un savstarpējai sapratnei;

| 33. | atzīst starpkultūru dialoga un apmaiņas nozīmi, piemēram, daloties ar folkloru, mākslu un mantojumu, lai veicinātu līdzāspastāvēšanu un miera veidošanu starp valstīm un valstīs; |
| --- | --- |

33.

atzīst starpkultūru dialoga un apmaiņas nozīmi, piemēram, daloties ar folkloru, mākslu un mantojumu, lai veicinātu līdzāspastāvēšanu un miera veidošanu starp valstīm un valstīs;

| 34. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības iestādēm, ĀKK Padomei, ĀKK valstu grupas reģionālās integrācijas organizācijām un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

34.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju Āfrikas Savienības un Eiropas Savienības iestādēm, ĀKK Padomei, ĀKK valstu grupas reģionālās integrācijas organizācijām un ANO ģenerālsekretāram.

REZOLŪCIJA (2)

par finansējumu ieguldījumiem un tirdzniecībai, tostarp infrastruktūrai, ĀKK valstīs, izmantojot ES ieguldījumu apvienošanas mehānismu

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | rīkojot sanāksmi 2015. gada 15.–17. jūnijā Suvā (Fidži), |
| --- | --- |

—

rīkojot sanāksmi 2015. gada 15.–17. jūnijā Suvā (Fidži),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”) (3), un jo īpaši tā 21. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”) (3), un jo īpaši tā 21. pantu, un Kotonū nolīguma pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūciju “Pārmaiņu programma – ES attīstības politikas nākotne” (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūciju “Pārmaiņu programma – ES attīstības politikas nākotne” (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana. Pārmaiņu programma” (COM(2011) 637 – SEC(2011) 1172 – SEC(2011) 1173) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana. Pārmaiņu programma” (COM(2011) 637 – SEC(2011) 1172 – SEC(2011) 1173) (6),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Privātā sektora lielāka nozīme iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā jaunattīstības valstīs” (COM(2014) 263), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Privātā sektora lielāka nozīme iekļaujošas un ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā jaunattīstības valstīs” (COM(2014) 263),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Platformas finansējuma kombinēšanai ārējās sadarbības ietvaros paveikto laikā no tās izveides līdz 2014. gada jūlija beigām (COM(2014) 733), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Platformas finansējuma kombinēšanai ārējās sadarbības ietvaros paveikto laikā no tās izveides līdz 2014. gada jūlija beigām (COM(2014) 733),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 16/2014 par ES ārpolitikas atbalstam paredzētās reģionālo ieguldījumu mehānismu dotāciju un finanšu iestāžu aizdevumu apvienošanas efektivitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 16/2014 par ES ārpolitikas atbalstam paredzētās reģionālo ieguldījumu mehānismu dotāciju un finanšu iestāžu aizdevumu apvienošanas efektivitāti,

| — | ņemot vērā Eiropas Attīstības fonda ieguldījumu mehānismu un Eiropas Investīciju bankas piedāvāto atbalstu ĀKK valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Attīstības fonda ieguldījumu mehānismu un Eiropas Investīciju bankas piedāvāto atbalstu ĀKK valstīm,

| — | ņemot vērā ES un Āfrikas Infrastruktūras ieguldījumu fondu un ieguldījumu mehānismu Karību reģiona un Klusā okeāna valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Āfrikas Infrastruktūras ieguldījumu fondu un ieguldījumu mehānismu Karību reģiona un Klusā okeāna valstīm,

| — | ņemot vērā ES platformu finansējuma kombinēšanai ārējās sadarbības ietvaros, ko vada Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts un Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES platformu finansējuma kombinēšanai ārējās sadarbības ietvaros, ko vada Eiropas Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts un Starptautiskās sadarbības un attīstības ģenerāldirektorāts,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 2013. gada 12. decembra sanāksmes secinājumus par finansējumu nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 2013. gada 12. decembra sanāksmes secinājumus par finansējumu nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgai attīstībai pēc 2015. gada,

| — | ņemot vērā Starpvaldību ekspertu komitejas ilgtspējīgas attīstības finansēšanas jautājumos ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starpvaldību ekspertu komitejas ilgtspējīgas attīstības finansēšanas jautājumos ziņojumu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES 2014. gada 12. jūnija kopīgo deklarāciju par attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada (ACP/84/025/14 Rev.5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES 2014. gada 12. jūnija kopīgo deklarāciju par attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada (ACP/84/025/14 Rev.5),

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra kopsavilkuma ziņojumu par ilgtspējīgu attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada “Virzība uz cieņpilnu dzīvi, kas jāīsteno līdz 2030. gadam: nabadzības izskaušana, dzīves pārveidošana un planētas aizsardzība” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra kopsavilkuma ziņojumu par ilgtspējīgu attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada “Virzība uz cieņpilnu dzīvi, kas jāīsteno līdz 2030. gadam: nabadzības izskaušana, dzīves pārveidošana un planētas aizsardzība” (7),

| — | ņemot vērā ANO Ekonomisko un sociālo lietu departamenta 2015. gada 21. janvāra neoficiālo dokumentu “Sagatavošanās process 3. starptautiskajai konferencei par attīstības finansēšanu” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ekonomisko un sociālo lietu departamenta 2015. gada 21. janvāra neoficiālo dokumentu “Sagatavošanās process 3. starptautiskajai konferencei par attīstības finansēšanu” (8),

| — | ņemot vērā Atklāto darba grupu, kas 2013. gada 22. janvārī tika izveidota ar ANO Ģenerālās asamblejas Lēmumu Nr. 67/555 (A/67/L.48/rev.1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Atklāto darba grupu, kas 2013. gada 22. janvārī tika izveidota ar ANO Ģenerālās asamblejas Lēmumu Nr. 67/555 (A/67/L.48/rev.1),

| — | ņemot vērā ceturtajā ESAO Augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti, kas no 2011. gada 29. novembra līdz 1. decembrim notika Pusanā Korejas Republikā, pieņemto Pusanas partnerību efektīvai attīstības sadarbībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ceturtajā ESAO Augsta līmeņa forumā par palīdzības efektivitāti, kas no 2011. gada 29. novembra līdz 1. decembrim notika Pusanā Korejas Republikā, pieņemto Pusanas partnerību efektīvai attīstības sadarbībai,

| A. | tā kā privātais sektors ir ne tikai svarīgs ekonomiskās izaugsmes, darbvietu veidošanas, preču un pakalpojumu sniegšanas, tirdzniecības un inovācijas faktors, bet arī nozīmīgs ārējā finansējuma avots, kā arī palīdz mobilizēt iekšējos resursus, kas ir nepieciešami jaunattīstības valstu finansiālo vajadzību apmierināšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā privātais sektors ir ne tikai svarīgs ekonomiskās izaugsmes, darbvietu veidošanas, preču un pakalpojumu sniegšanas, tirdzniecības un inovācijas faktors, bet arī nozīmīgs ārējā finansējuma avots, kā arī palīdz mobilizēt iekšējos resursus, kas ir nepieciešami jaunattīstības valstu finansiālo vajadzību apmierināšanai;

| B. | tā kā ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem ir potenciāls veicināt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā tas ir norādīts UNCTAD priekšlikumā par Sudānas ieguldījumu rīcības plānu, ar noteikumu, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi tiek pareizi reglamentēti un sasaistīti ar konkrētiem uzlabojumiem valsts ekonomikā, kā arī saistībā ar tehnoloģiju nodošanu un apmācības iespēju radīšanu vietējam darbaspēkam, tostarp sievietēm un jauniešiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem ir potenciāls veicināt ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, kā tas ir norādīts UNCTAD priekšlikumā par Sudānas ieguldījumu rīcības plānu, ar noteikumu, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi tiek pareizi reglamentēti un sasaistīti ar konkrētiem uzlabojumiem valsts ekonomikā, kā arī saistībā ar tehnoloģiju nodošanu un apmācības iespēju radīšanu vietējam darbaspēkam, tostarp sievietēm un jauniešiem;

| C. | tā kā saskaņā ar ES mehānismiem īstenota apvienošana nozīmē tirgus (vai koncesiju) aizdevumu kombinēšanu ar dotācijām (vai dotāciju ekvivalentu) atkarībā no nepieciešamības, piemēram, tiešo ieguldījumu dotācijas, tehniskā palīdzība, procentu likmes subsīdijas un citi finanšu instrumenti, tostarp garantiju mehānismi ĀKK un ES attīstības sadarbībā; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar ES mehānismiem īstenota apvienošana nozīmē tirgus (vai koncesiju) aizdevumu kombinēšanu ar dotācijām (vai dotāciju ekvivalentu) atkarībā no nepieciešamības, piemēram, tiešo ieguldījumu dotācijas, tehniskā palīdzība, procentu likmes subsīdijas un citi finanšu instrumenti, tostarp garantiju mehānismi ĀKK un ES attīstības sadarbībā;

| D. | tā kā Eiropas Komisija 2011. gada Pārmaiņu programmā bija paredzējusi, ka lielāka ES palīdzība tiks iegūta, izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus, tostarp dotāciju un aizdevumu apvienošanas mehānismus, un ka ES vairāk attīstīs apvienošanas mehānismus, lai palielinātu finansiālos resursus attīstībai, balstoties sekmīgā pieredzē, piemēram, Eiropas ieguldījumu mehānismos (Eiropas kaimiņattiecībām, Rietumbalkāniem, Latīņamerikai un Centrālāzijai) un ES un Āfrikas Infrastruktūras ieguldījumu fondā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Komisija 2011. gada Pārmaiņu programmā bija paredzējusi, ka lielāka ES palīdzība tiks iegūta, izmantojot inovatīvus finanšu instrumentus, tostarp dotāciju un aizdevumu apvienošanas mehānismus, un ka ES vairāk attīstīs apvienošanas mehānismus, lai palielinātu finansiālos resursus attīstībai, balstoties sekmīgā pieredzē, piemēram, Eiropas ieguldījumu mehānismos (Eiropas kaimiņattiecībām, Rietumbalkāniem, Latīņamerikai un Centrālāzijai) un ES un Āfrikas Infrastruktūras ieguldījumu fondā;

| E. | tā kā līdz šim reģionālo ieguldījumu mehānisms kopumā ir bijis efektīvs, taču nepieciešami papildu uzlabojumi tā izveidē un darbībā, piemēram, izstrādājot norādījumus un piedaloties ES platformā finansējuma kombinēšanai ārējās sadarbības ietvaros; |
| --- | --- |

E.

tā kā līdz šim reģionālo ieguldījumu mehānisms kopumā ir bijis efektīvs, taču nepieciešami papildu uzlabojumi tā izveidē un darbībā, piemēram, izstrādājot norādījumus un piedaloties ES platformā finansējuma kombinēšanai ārējās sadarbības ietvaros;

| F. | tā kā ES platforma finansējuma kombinēšanai ārējās sadarbības ietvaros, kurā ir iesaistīta Eiropas Komisija, dalībvalstis, Eiropas Parlaments un Eiropas finanšu iestādes, darbojas kā nozīmīgs forums, sniedzot ieteikumus par apvienošanas mehānisma izmantošanu, lai vēl vairāk palielinātu apvienošanas mehānisma efektivitāti un iedarbīgumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES platforma finansējuma kombinēšanai ārējās sadarbības ietvaros, kurā ir iesaistīta Eiropas Komisija, dalībvalstis, Eiropas Parlaments un Eiropas finanšu iestādes, darbojas kā nozīmīgs forums, sniedzot ieteikumus par apvienošanas mehānisma izmantošanu, lai vēl vairāk palielinātu apvienošanas mehānisma efektivitāti un iedarbīgumu;

| G. | tā kā ES īpaši koncentrējas uz apvienošanas sniegtajām iespējām, t. i., iespējām kombinēt dotācijas ar cita veida resursiem, piemēram, aizdevumiem, riska kapitālu vai pašu kapitālu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES īpaši koncentrējas uz apvienošanas sniegtajām iespējām, t. i., iespējām kombinēt dotācijas ar cita veida resursiem, piemēram, aizdevumiem, riska kapitālu vai pašu kapitālu;

| H. | tā kā apvienošanas mehānisms ir svarīgs instruments papildu resursu iegūšanai, lai attīstītu un palielinātu ES palīdzības ietekmi; |
| --- | --- |

H.

tā kā apvienošanas mehānisms ir svarīgs instruments papildu resursu iegūšanai, lai attīstītu un palielinātu ES palīdzības ietekmi;

| I. | tā kā Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 16/2014 par apvienošanas mehānisma izmantošanu tika secināts – gandrīz pusē izskatīto projektu nebija pietiekamu pierādījumu, lai secinātu, ka dotācijas bija pamatotas, turklāt daudzos gadījumos bija pazīmes, ka ieguldījumi tiktu veikti arī bez ES iesaistīšanās; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 16/2014 par apvienošanas mehānisma izmantošanu tika secināts – gandrīz pusē izskatīto projektu nebija pietiekamu pierādījumu, lai secinātu, ka dotācijas bija pamatotas, turklāt daudzos gadījumos bija pazīmes, ka ieguldījumi tiktu veikti arī bez ES iesaistīšanās;

| J. | tā kā apvienošanas mehānismam būtu jāveicina ĀKK valstu vietējo iedzīvotāju iesaistīšanās, nodrošinot pilnīgu atbildības principa ievērošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā apvienošanas mehānismam būtu jāveicina ĀKK valstu vietējo iedzīvotāju iesaistīšanās, nodrošinot pilnīgu atbildības principa ievērošanu;

| K. | tā kā Komisija pašlaik pēta iespējas paplašināt apvienošanas mehānismu jaunās jomās, piemēram, ilgtspējīgā lauksaimniecībā, sociālajā jomā un atjaunojamās enerģijas jomā, kā arī veicināt tādu daudzu projektu īstenošanu, kuriem ir liela ietekme uz vietējā privātā sektora attīstību, piemēram, projektus, kas uzlabo MVU piekļuvi finansējumam, reģionālajos apvienošanas mehānismos paredzot īpašas iespējas privātajam sektoram; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisija pašlaik pēta iespējas paplašināt apvienošanas mehānismu jaunās jomās, piemēram, ilgtspējīgā lauksaimniecībā, sociālajā jomā un atjaunojamās enerģijas jomā, kā arī veicināt tādu daudzu projektu īstenošanu, kuriem ir liela ietekme uz vietējā privātā sektora attīstību, piemēram, projektus, kas uzlabo MVU piekļuvi finansējumam, reģionālajos apvienošanas mehānismos paredzot īpašas iespējas privātajam sektoram;

| L. | tā kā Pusanas partnerība efektīvai attīstības sadarbībai iesaka izstrādāt inovatīvus finanšu mehānismus, lai lielāku privātā finansējuma daļu mobilizētu attīstības mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

L.

tā kā Pusanas partnerība efektīvai attīstības sadarbībai iesaka izstrādāt inovatīvus finanšu mehānismus, lai lielāku privātā finansējuma daļu mobilizētu attīstības mērķu sasniegšanai;

| M. | tā kā ĀKK valstīm ir ierobežoti valsts resursi un milzīga nepieciešamība pēc ieguldījumu finansējuma; |
| --- | --- |

M.

tā kā ĀKK valstīm ir ierobežoti valsts resursi un milzīga nepieciešamība pēc ieguldījumu finansējuma;

| N. | tā kā ĀKK valstīm ir grūtības finansēt savu attīstību un piekļūt vietējam un starptautiskam privātajam kapitālam; |
| --- | --- |

N.

tā kā ĀKK valstīm ir grūtības finansēt savu attīstību un piekļūt vietējam un starptautiskam privātajam kapitālam;

| O. | tā kā pašreizējā ekonomikas krīze ir nopietni ietekmējusi jaunietekmes un jaunattīstības valstis, tieši skarot to budžeta politiku un piekļuvi gan iestāžu, gan privātajam finansējumam, kas ir nepieciešams, lai īstenotu kapitālietilpīgus projektus un nodrošinātu pamatpakalpojumus; |
| --- | --- |

O.

tā kā pašreizējā ekonomikas krīze ir nopietni ietekmējusi jaunietekmes un jaunattīstības valstis, tieši skarot to budžeta politiku un piekļuvi gan iestāžu, gan privātajam finansējumam, kas ir nepieciešams, lai īstenotu kapitālietilpīgus projektus un nodrošinātu pamatpakalpojumus;

| P. | tā kā pašreizējais attīstības politikas finansējums pārsvarā tiek iegūts no privātā sektora; tā kā ar privāto finansējumu var papildināt, bet ne aizstāt ar publisko finansējumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā pašreizējais attīstības politikas finansējums pārsvarā tiek iegūts no privātā sektora; tā kā ar privāto finansējumu var papildināt, bet ne aizstāt ar publisko finansējumu;

| Q. | tā kā gan privātā, gan publiskā sektora iesaistīšanās var palīdzēt samazināt izmaksas, uzlabot efektivitāti, iedarbīgumu un valsts pakalpojumu kvalitāti un novērst negodīgus privatizācijas procesus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā gan privātā, gan publiskā sektora iesaistīšanās var palīdzēt samazināt izmaksas, uzlabot efektivitāti, iedarbīgumu un valsts pakalpojumu kvalitāti un novērst negodīgus privatizācijas procesus;

| R. | tā kā attīstības finansēšana ir jāpiemēro mainīgajai situācijai pasaulē un tā kā tādēļ būtu jāizstrādā un jāievieš jauni un atbilstoši inovatīvi finansēšanas instrumenti, piemēram, finanšu darījumu nodoklis un oglekļa dioksīda nodoklis starptautiskam gaisa un jūras transportam; |
| --- | --- |

R.

tā kā attīstības finansēšana ir jāpiemēro mainīgajai situācijai pasaulē un tā kā tādēļ būtu jāizstrādā un jāievieš jauni un atbilstoši inovatīvi finansēšanas instrumenti, piemēram, finanšu darījumu nodoklis un oglekļa dioksīda nodoklis starptautiskam gaisa un jūras transportam;

| S. | tā kā privātais finansējums nodrošina milzīgu potenciālu un ir galvenais ārējā finansējuma avots jaunattīstības valstīs un tā kā šādām valstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai izmantotu savas attiecīgās priekšrocības; tā kā attīstīto un jaunattīstības valstu fiskālo telpu faktiski ierobežo starptautisko ieguldītāju un finanšu tirgu prasības; |
| --- | --- |

S.

tā kā privātais finansējums nodrošina milzīgu potenciālu un ir galvenais ārējā finansējuma avots jaunattīstības valstīs un tā kā šādām valstīm būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai izmantotu savas attiecīgās priekšrocības; tā kā attīstīto un jaunattīstības valstu fiskālo telpu faktiski ierobežo starptautisko ieguldītāju un finanšu tirgu prasības;

| T. | tā kā privātajiem ieguldījumiem nevajadzētu aizstāt oficiālo attīstības palīdzību un tā kā publiskās un privātās partnerības (PPP), kuras finansē apvienošanas mehānisms, jebkuros apstākļos būtu jāsaskaņo ar uzņēmējvalsts attīstības plānu un vienlaikus jāmobilizē finansējums, izmantojot riska mazināšanu un riska dalīšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā privātajiem ieguldījumiem nevajadzētu aizstāt oficiālo attīstības palīdzību un tā kā publiskās un privātās partnerības (PPP), kuras finansē apvienošanas mehānisms, jebkuros apstākļos būtu jāsaskaņo ar uzņēmējvalsts attīstības plānu un vienlaikus jāmobilizē finansējums, izmantojot riska mazināšanu un riska dalīšanu;

| U. | tā kā attiecībā uz ģeopolitisko situāciju un attīstības stratēģiju ĀKK valstīm ir atšķirīgi riska profili un nav vienotas pieejas un tā kā aizdevumu un dotāciju apvienošana nodrošina, ka projekti, kas varētu būt iespējami, bet nav pietiekami ienesīgi vai rada augstu risku, var piesaistīt privātus ieguldījumus, |
| --- | --- |

U.

tā kā attiecībā uz ģeopolitisko situāciju un attīstības stratēģiju ĀKK valstīm ir atšķirīgi riska profili un nav vienotas pieejas un tā kā aizdevumu un dotāciju apvienošana nodrošina, ka projekti, kas varētu būt iespējami, bet nav pietiekami ienesīgi vai rada augstu risku, var piesaistīt privātus ieguldījumus,

| 1. | atzīst, ka pareizi reglamentēti privāti ieguldījumi un finansējums jaunattīstības valstīs var sniegt papildu atbalstu vietējiem uzņēmumiem un ekonomikai, kā arī izveidot pienācīgas darbvietas; tādēļ uzskata, ka apvienošanas mehānisms būtu jāizmanto saskaņā ar skaidriem norādījumiem, lai piesaistītu publiskā sektora atbalstu tikai tiem ieguldījumiem privātajā sektorā, kas sniedz pozitīvu ieguldījumu attīstībā un atbilst atbildīgas finansēšanas principiem; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka pareizi reglamentēti privāti ieguldījumi un finansējums jaunattīstības valstīs var sniegt papildu atbalstu vietējiem uzņēmumiem un ekonomikai, kā arī izveidot pienācīgas darbvietas; tādēļ uzskata, ka apvienošanas mehānisms būtu jāizmanto saskaņā ar skaidriem norādījumiem, lai piesaistītu publiskā sektora atbalstu tikai tiem ieguldījumiem privātajā sektorā, kas sniedz pozitīvu ieguldījumu attīstībā un atbilst atbildīgas finansēšanas principiem;

| 2. | aicina Eiropas Komisiju, kas ir paudusi vēlmi turpmākajos gados ievērojami paplašināt apvienošanas mehānismu, izmantojot ĀKK un ES sadarbību, lai īstenotu Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par apvienošanas mehānisma izmantošanu iekļautos ieteikumus un novērtētu aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismu, jo īpaši saistībā ar attīstību un finansiālo papildināmību, pārredzamību un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

2.

aicina Eiropas Komisiju, kas ir paudusi vēlmi turpmākajos gados ievērojami paplašināt apvienošanas mehānismu, izmantojot ĀKK un ES sadarbību, lai īstenotu Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par apvienošanas mehānisma izmantošanu iekļautos ieteikumus un novērtētu aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismu, jo īpaši saistībā ar attīstību un finansiālo papildināmību, pārredzamību un pārskatatbildību;

| 3. | atzinīgi vērtē pašlaik īstenotos pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot ES apvienošanas mehānismu pārvaldību, kas ļaus maksimāli palielināt finansēto projektu ietekmi un papildināmību; uzsver, ka Eiropas Komisijai būtu jāturpina uzlabot ES dotāciju izlietošanas uzraudzība; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē pašlaik īstenotos pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot ES apvienošanas mehānismu pārvaldību, kas ļaus maksimāli palielināt finansēto projektu ietekmi un papildināmību; uzsver, ka Eiropas Komisijai būtu jāturpina uzlabot ES dotāciju izlietošanas uzraudzība;

| 4. | uzskata, ka apvienošana ir progresīva un loģiska, ņemot vērā naudas līdzekļu daudzumu un aizdevumu un dotāciju attiecību, un norāda, ka šis mehānisms ļauj valstīm iegūt finansējumu, neiekļūstot pārāk lielās parādsaistībās; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka apvienošana ir progresīva un loģiska, ņemot vērā naudas līdzekļu daudzumu un aizdevumu un dotāciju attiecību, un norāda, ka šis mehānisms ļauj valstīm iegūt finansējumu, neiekļūstot pārāk lielās parādsaistībās;

| 5. | norāda – iepriekšējā pieredze liecina, ka nepareizi noslēgti PPP līgumi var padziļināt valstu parādsaistības, jo publiskais sektors bieži ir neproporcionāli atbildīgs par finansiālajiem riskiem, lai gan peļņu lielākoties saņem privātais sektors; aicina sniegt plašāku tehnisko palīdzību partnervalstu valdībām, palīdzot izstrādāt atbilstošus reglamentējošos noteikumus par atbildīgu finansēšanu, tostarp izmaksu segšanu un ieguvumu sadalījumu; |
| --- | --- |

5.

norāda – iepriekšējā pieredze liecina, ka nepareizi noslēgti PPP līgumi var padziļināt valstu parādsaistības, jo publiskais sektors bieži ir neproporcionāli atbildīgs par finansiālajiem riskiem, lai gan peļņu lielākoties saņem privātais sektors; aicina sniegt plašāku tehnisko palīdzību partnervalstu valdībām, palīdzot izstrādāt atbilstošus reglamentējošos noteikumus par atbildīgu finansēšanu, tostarp izmaksu segšanu un ieguvumu sadalījumu;

| 6. | norāda, ka dotāciju un aizdevumu apvienošanas mehānisms pārsvarā tiek izmantots enerģētikas, transporta, ūdensapgādes un IKT nozarē un tas būtu jāpaplašina, iekļaujot arī mikrouzņēmumus, mazus un vidējus uzņēmumus, lauksaimniecības un sociālo jomu; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka dotāciju un aizdevumu apvienošanas mehānisms pārsvarā tiek izmantots enerģētikas, transporta, ūdensapgādes un IKT nozarē un tas būtu jāpaplašina, iekļaujot arī mikrouzņēmumus, mazus un vidējus uzņēmumus, lauksaimniecības un sociālo jomu;

| 7. | norāda, ka apvienošanas mehānisms būtu vairāk jāizmanto projektos, kas var labāk veicināt iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka apvienošanas mehānisms būtu vairāk jāizmanto projektos, kas var labāk veicināt iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi;

| 8. | konstatē, ka apvienošanas mehānisms savā pašreizējā veidā paredz publisko dotāciju kombinēšanu ar aizdevumiem no finanšu iestādēm un citiem riska dalīšanas mehānismiem, ļaujot finansēt projektus, neskatoties uz budžeta ierobežojumiem finanšu krīzes laikā; uzsver, ka PPP nevajadzētu subsidēt ziemeļos darbojošos starptautiskos uzņēmumus, kam ir piekļuve citiem finansējuma avotiem; |
| --- | --- |

8.

konstatē, ka apvienošanas mehānisms savā pašreizējā veidā paredz publisko dotāciju kombinēšanu ar aizdevumiem no finanšu iestādēm un citiem riska dalīšanas mehānismiem, ļaujot finansēt projektus, neskatoties uz budžeta ierobežojumiem finanšu krīzes laikā; uzsver, ka PPP nevajadzētu subsidēt ziemeļos darbojošos starptautiskos uzņēmumus, kam ir piekļuve citiem finansējuma avotiem;

| 9. | uzskata, ka jebkurš lēmums veicināt PPP izmantošanu, jaunattīstības valstīs izmantojot apvienošanas mehānismu, būtu jābalsta vispārējā iesaistīto mehānismu novērtējumā un iepriekš gūtajā pieredzē; šajā saistībā uzsver, ka veiktajos pētījumos pierādīts – vairākums PPP nav balstīti spēcīgā ietekmes novērtējumā, un ir maz pierādījumu par to panākumiem attīstības jomā; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka jebkurš lēmums veicināt PPP izmantošanu, jaunattīstības valstīs izmantojot apvienošanas mehānismu, būtu jābalsta vispārējā iesaistīto mehānismu novērtējumā un iepriekš gūtajā pieredzē; šajā saistībā uzsver, ka veiktajos pētījumos pierādīts – vairākums PPP nav balstīti spēcīgā ietekmes novērtējumā, un ir maz pierādījumu par to panākumiem attīstības jomā;

| 10. | uzsver, ka attīstības aģentūrām ir jānodrošina, lai publiskais finansējums attīstībai tiktu izmantots jaunattīstības valstu vietējo ekonomikas tīklu atbalstam; īpaši uzsver, ka PPP būtu jāveicina vietējo mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu iespējas; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka attīstības aģentūrām ir jānodrošina, lai publiskais finansējums attīstībai tiktu izmantots jaunattīstības valstu vietējo ekonomikas tīklu atbalstam; īpaši uzsver, ka PPP būtu jāveicina vietējo mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu iespējas;

| 11. | uzsver – lai optimizētu aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānisma potenciālu, šā apvienošanas mehānisma izmantošanai jāizveido pārredzamas procedūras, lai nodrošinātu, ka saņēmējvalstis un citas ieinteresētās personas īsteno efektīvu pārvaldību un apliecina ieinteresētību; uzskata, ka skaidras pārskatatbildības pamatā vajadzētu būt pārredzamai praksei; |
| --- | --- |

11.

uzsver – lai optimizētu aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānisma potenciālu, šā apvienošanas mehānisma izmantošanai jāizveido pārredzamas procedūras, lai nodrošinātu, ka saņēmējvalstis un citas ieinteresētās personas īsteno efektīvu pārvaldību un apliecina ieinteresētību; uzskata, ka skaidras pārskatatbildības pamatā vajadzētu būt pārredzamai praksei;

| 12. | uzsver, ka aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānisms neatrisina visas finansēšanas problēmas un automātiski nenodrošina ilgstošus rezultātus, kas atbilst saņēmējvalsts mērķiem, jo īpaši attiecībā uz sociālās jomas vajadzībām; šajā saistībā neiesaka izmantot koncesiju aizdevumus, lai finansētu sociālo jomu, piemēram, veselības un izglītības nozari, tāpēc ka tas var kavēt vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanu – īpaši neaizsargātām iedzīvotāju grupām; uzsver, ka nepietiekami publiskā atbalsta resursi saņēmējvalstīs būtu jākombinē ar publiskiem ieguldījumiem, no kuriem netiek plānota īstermiņa vai vidēja termiņa finansiālā peļņa; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānisms neatrisina visas finansēšanas problēmas un automātiski nenodrošina ilgstošus rezultātus, kas atbilst saņēmējvalsts mērķiem, jo īpaši attiecībā uz sociālās jomas vajadzībām; šajā saistībā neiesaka izmantot koncesiju aizdevumus, lai finansētu sociālo jomu, piemēram, veselības un izglītības nozari, tāpēc ka tas var kavēt vispārējas nozīmes pakalpojumu sniegšanu – īpaši neaizsargātām iedzīvotāju grupām; uzsver, ka nepietiekami publiskā atbalsta resursi saņēmējvalstīs būtu jākombinē ar publiskiem ieguldījumiem, no kuriem netiek plānota īstermiņa vai vidēja termiņa finansiālā peļņa;

| 13. | uzsver – lai gan aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismi sniedz finansiālus un nefinansiālus ieguvumus, tie var radīt arī ievērojamus riskus, kas ir saistīti ar ieinteresētību, parādsaistībām un alternatīvajām izmaksām, kā arī var rasties jautājumi par to efektivitāti un ietekmi, resursu papildināmību un tirgus izkropļošanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver – lai gan aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismi sniedz finansiālus un nefinansiālus ieguvumus, tie var radīt arī ievērojamus riskus, kas ir saistīti ar ieinteresētību, parādsaistībām un alternatīvajām izmaksām, kā arī var rasties jautājumi par to efektivitāti un ietekmi, resursu papildināmību un tirgus izkropļošanu;

| 14. | norāda, ka jaunattīstības valstīs pieeja finanšu un riska dalīšanas instrumentiem ir svarīgs nosacījums, lai aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismi varētu darboties; tādēļ aicina sadarbībā ar Eiropas attīstības finansēšanas iestādēm, kā arī valstu un reģionālajām aģentūrām izveidot riska dalīšanas mehānismu, lai palielinātu publiskos un privātos ieguldījumus, jo īpaši atjaunojamās enerģijas, būvniecības, transporta un komunālo pakalpojumu jomā, kam ir raksturīgi lieli sākotnējie ieguldījumi, liels iespējamais risks un bieži arī starptautiska konkurence; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka jaunattīstības valstīs pieeja finanšu un riska dalīšanas instrumentiem ir svarīgs nosacījums, lai aizdevumu un dotāciju apvienošanas mehānismi varētu darboties; tādēļ aicina sadarbībā ar Eiropas attīstības finansēšanas iestādēm, kā arī valstu un reģionālajām aģentūrām izveidot riska dalīšanas mehānismu, lai palielinātu publiskos un privātos ieguldījumus, jo īpaši atjaunojamās enerģijas, būvniecības, transporta un komunālo pakalpojumu jomā, kam ir raksturīgi lieli sākotnējie ieguldījumi, liels iespējamais risks un bieži arī starptautiska konkurence;

| 15. | uzsver, ka ir svarīgi attīstīt PPP kā daļu no aizdevumu un dotāciju apvienošanas procesa un izveidot forumu politiskam dialogam un projektu koordinācijai starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm, lai palīdzētu sasniegt attīstības un palīdzības efektivitātes mērķus, vienlaikus nodrošinot skaidru, stabilu un drošu vidi, labu pārvaldību un efektīvu strīdu izšķiršanu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir svarīgi attīstīt PPP kā daļu no aizdevumu un dotāciju apvienošanas procesa un izveidot forumu politiskam dialogam un projektu koordinācijai starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm, lai palīdzētu sasniegt attīstības un palīdzības efektivitātes mērķus, vienlaikus nodrošinot skaidru, stabilu un drošu vidi, labu pārvaldību un efektīvu strīdu izšķiršanu;

| 16. | mudina ĀKK valstis stiprināt tiesisko regulējumu, kas ir nepieciešams, lai uzlabotu PPP ar apvienošanas mehānismu; |
| --- | --- |

16.

mudina ĀKK valstis stiprināt tiesisko regulējumu, kas ir nepieciešams, lai uzlabotu PPP ar apvienošanas mehānismu;

| 17. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem, reģionālajām organizācijām, kas saistītas ar ĀKK valstīm, un Eiropas Investīciju bankai. |
| --- | --- |

17.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropadomei, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, reģionālajiem un valstu parlamentiem, reģionālajām organizācijām, kas saistītas ar ĀKK valstīm, un Eiropas Investīciju bankai.

REZOLŪCIJA (9)

par problēmām un iespējām izglītības un arodmācību mērķu sasniegšanā ĀKK valstīs

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | rīkojot sanāksmi 2015. gada 15.–17. jūnijā Suvā (Fidži), |
| --- | --- |

—

rīkojot sanāksmi 2015. gada 15.–17. jūnijā Suvā (Fidži),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (10), pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (11) un otro reizi grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (12)(“Kotonū nolīgums”), un jo īpaši tā 25. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kas paredz izglītības un apmācības uzlabošanu visos līmeņos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā (10), pirmo reizi grozīts Luksemburgā 2005. gada 25. jūnijā (11) un otro reizi grozīts Vagadugu 2010. gada 22. jūnijā (12)(“Kotonū nolīgums”), un jo īpaši tā 25. panta 1. punkta a) apakšpunktu, kas paredz izglītības un apmācības uzlabošanu visos līmeņos,

| — | ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), jo īpaši 2.A mērķi, kas paredz nodrošināt visiem iedzīvotājiem pamatizglītību, un 3.A mērķi, kas paredz izskaust dzimumu nevienlīdzību pamatizglītībā un vidējā izglītībā, vēlams līdz 2005. gadam un visos izglītības līmeņos – ne vēlāk kā 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), jo īpaši 2.A mērķi, kas paredz nodrošināt visiem iedzīvotājiem pamatizglītību, un 3.A mērķi, kas paredz izskaust dzimumu nevienlīdzību pamatizglītībā un vidējā izglītībā, vēlams līdz 2005. gadam un visos izglītības līmeņos – ne vēlāk kā 2015. gadā,

| — | ņemot vērā UNESCO Konvenciju pret diskrimināciju izglītībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO Konvenciju pret diskrimināciju izglītībā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 25. oktobra rezolūciju par ES 2011. gada ziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 25. oktobra rezolūciju par ES 2011. gada ziņojumu par attīstības politikas saskaņotību (13),

| — | ņemot vērā kustības “Izglītība visiem” uzsākšanu Čomtīenā (Taizeme) un Deklarācijas par izglītību visiem parakstīšanu 1990. gada 9. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kustības “Izglītība visiem” uzsākšanu Čomtīenā (Taizeme) un Deklarācijas par izglītību visiem parakstīšanu 1990. gada 9. martā,

| — | ņemot vērā Pasaules izglītības forumā, kas notika Dakarā (Senegāla) 2000. gada 28. aprīlī, pieņemtos kustības “Izglītība visiem” mērķus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules izglītības forumā, kas notika Dakarā (Senegāla) 2000. gada 28. aprīlī, pieņemtos kustības “Izglītība visiem” mērķus,

| — | ņemot vērā Riodežaneiero 2012. gada 22. jūnijā notikušās ANO konferences par ilgtspējīgu attīstību (Rio+20) “Nākotne, kādu vēlamies” secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Riodežaneiero 2012. gada 22. jūnijā notikušās ANO konferences par ilgtspējīgu attīstību (Rio+20) “Nākotne, kādu vēlamies” secinājumus,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2012. gada septembrī izsludināto globālo piecu gadu iniciatīvu “Izglītība pirmajā vietā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2012. gada septembrī izsludināto globālo piecu gadu iniciatīvu “Izglītība pirmajā vietā”,

| — | ņemot vērā UNESCO un Unicef 2013. gada septembrī publicēto ziņojumu par globālo tematisko apspriešanos par izglītību attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO un Unicef 2013. gada septembrī publicēto ziņojumu par globālo tematisko apspriešanos par izglītību attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada,

| — | ņemot vērā Muskatā (Omāna) 2014. gada 14. maijā notikušajā globālās kustības “Izglītību visiem” sanāksmē pieņemto Muskatas vienošanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Muskatā (Omāna) 2014. gada 14. maijā notikušajā globālās kustības “Izglītību visiem” sanāksmē pieņemto Muskatas vienošanos,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta tiesību uz izglītību jautājumos Kishore Singh2014. gada 24. septembra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta tiesību uz izglītību jautājumos Kishore Singh2014. gada 24. septembra ziņojumu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2007. gada 31. maija dokumentu par stratēģiju tehniskās un profesionālās izglītības un apmācības veicināšanai Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2007. gada 31. maija dokumentu par stratēģiju tehniskās un profesionālās izglītības un apmācības veicināšanai Āfrikā,

| — | ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.717/14/fin), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sociālo lietu un vides komitejas ziņojumu (ACP-EU/101.717/14/fin),

| A. | tā kā Kotonū nolīgumā ir aicināts pievērst īpašu uzmanību pienācīga izdevumu līmeņa nodrošināšanai sociālajās jomās, tostarp uzlabot izglītību un apmācību visos līmeņos, sekmējot terciārajā izglītības līmenī iegūto kvalifikāciju atzīšanu, ieviešot kvalitātes nodrošināšanas sistēmas izglītībai, tostarp izglītībai un apmācībai, kuru sniedz tiešsaistē vai izmantojot citus neierastus veidus, un veidot tehnisko nodrošinājumu un prasmes; |
| --- | --- |

A.

tā kā Kotonū nolīgumā ir aicināts pievērst īpašu uzmanību pienācīga izdevumu līmeņa nodrošināšanai sociālajās jomās, tostarp uzlabot izglītību un apmācību visos līmeņos, sekmējot terciārajā izglītības līmenī iegūto kvalifikāciju atzīšanu, ieviešot kvalitātes nodrošināšanas sistēmas izglītībai, tostarp izglītībai un apmācībai, kuru sniedz tiešsaistē vai izmantojot citus neierastus veidus, un veidot tehnisko nodrošinājumu un prasmes;

| B. | tā kā globālā kustība “Izglītība visiem”, kas tika uzsākta 1990. gadā Čomtīenā un atkārtoti apstiprināta Dakarā 2000. gadā, pēdējo desmitgažu laikā ir bijusi nozīmīgākais ieguldījums izglītībā un ir palīdzējusi virzīt būtisku progresu izglītības jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā globālā kustība “Izglītība visiem”, kas tika uzsākta 1990. gadā Čomtīenā un atkārtoti apstiprināta Dakarā 2000. gadā, pēdējo desmitgažu laikā ir bijusi nozīmīgākais ieguldījums izglītībā un ir palīdzējusi virzīt būtisku progresu izglītības jomā;

| C. | tā kā globālās piecu gadu iniciatīvas “Izglītība visiem” mērķis ir paātrināt kustības “Izglītība visiem” mērķu un ar izglītību saistīto TAM sasniegšanu, jo īpaši, lai 2015. gadā, programmas pēdējā posmā, apvienotu dažādus dalībniekus un sociālās, politiskās un attīstības programmās iekļautu kvalitatīvu, atbilstošu un pārmaiņas radošu izglītību, kā arī lai palīdzētu iegūt izglītībai nepieciešamo finansējumu, īstenojot globālus aizstāvības centienus; |
| --- | --- |

C.

tā kā globālās piecu gadu iniciatīvas “Izglītība visiem” mērķis ir paātrināt kustības “Izglītība visiem” mērķu un ar izglītību saistīto TAM sasniegšanu, jo īpaši, lai 2015. gadā, programmas pēdējā posmā, apvienotu dažādus dalībniekus un sociālās, politiskās un attīstības programmās iekļautu kvalitatīvu, atbilstošu un pārmaiņas radošu izglītību, kā arī lai palīdzētu iegūt izglītībai nepieciešamo finansējumu, īstenojot globālus aizstāvības centienus;

| D. | tā kā kustības “Izglītība visiem” rīcības programma un ar izglītību saistītie TAM līdz 2015. gadam, visticamāk, netiks sasniegti un tā kā ir jāatzīst, ka kustības “Izglītība visiem” rīcības programma joprojām ir aktuāla, jo īpaši tās seši mērķi, kas aptver visus pamatizglītības aspektus, sākot no agrīnās pirmskolas izglītības un pieaugušo rakstpratības līdz izglītības kvalitātei; |
| --- | --- |

D.

tā kā kustības “Izglītība visiem” rīcības programma un ar izglītību saistītie TAM līdz 2015. gadam, visticamāk, netiks sasniegti un tā kā ir jāatzīst, ka kustības “Izglītība visiem” rīcības programma joprojām ir aktuāla, jo īpaši tās seši mērķi, kas aptver visus pamatizglītības aspektus, sākot no agrīnās pirmskolas izglītības un pieaugušo rakstpratības līdz izglītības kvalitātei;

| E. | tā kā ir saistība starp valsts ekonomikas, sociālās, kultūras un politiskās attīstības līmeni un to, kādā ziņā valsts spēj sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un kustības “Izglītību visiem” mērķus; tā kā, uzlabojot izglītības pieejamību un sniegtās izglītības līmeni visiem jauniešiem, jo īpaši meitenēm un jauniešiem ar invaliditāti, var sekmēt gan iepriekš minēto mērķu, gan citu attīstības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir saistība starp valsts ekonomikas, sociālās, kultūras un politiskās attīstības līmeni un to, kādā ziņā valsts spēj sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķus un kustības “Izglītību visiem” mērķus; tā kā, uzlabojot izglītības pieejamību un sniegtās izglītības līmeni visiem jauniešiem, jo īpaši meitenēm un jauniešiem ar invaliditāti, var sekmēt gan iepriekš minēto mērķu, gan citu attīstības mērķu sasniegšanu;

| F. | tā kā vairāk nekā 57 miljoniem bērnu un 69 miljoniem pusaudžu joprojām nav pieejas efektīvai pamatizglītībai; tā kā 2011. gadā aptuveni 774 miljoni pieaugušo, no kuriem gandrīz divas trešdaļas bija sievietes, bija analfabēti un vismaz 250 miljoni bērnu nespēja lasīt, rakstīt vai veikt vienkāršus rēķināšanas uzdevumus pat pēc tam, kad vismaz četrus gadus bija pavadījuši skolā; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāk nekā 57 miljoniem bērnu un 69 miljoniem pusaudžu joprojām nav pieejas efektīvai pamatizglītībai; tā kā 2011. gadā aptuveni 774 miljoni pieaugušo, no kuriem gandrīz divas trešdaļas bija sievietes, bija analfabēti un vismaz 250 miljoni bērnu nespēja lasīt, rakstīt vai veikt vienkāršus rēķināšanas uzdevumus pat pēc tam, kad vismaz četrus gadus bija pavadījuši skolā;

| G. | tā kā formālās izglītības nepabeigšana, nepietiekama pamatprasmju apguve un sliktā izglītības kvalitāte un izglītības nebūtiskums ir nopietnas problēmas un tā kā visos izglītības līmeņos ir pastāvīgi vērojama nevienlīdzība attiecībā uz izglītības pieejamību, līdzdalību un mācību rezultātiem, no kā īpaši cieš neaizsargātākās iedzīvotāju grupas un minoritātes; |
| --- | --- |

G.

tā kā formālās izglītības nepabeigšana, nepietiekama pamatprasmju apguve un sliktā izglītības kvalitāte un izglītības nebūtiskums ir nopietnas problēmas un tā kā visos izglītības līmeņos ir pastāvīgi vērojama nevienlīdzība attiecībā uz izglītības pieejamību, līdzdalību un mācību rezultātiem, no kā īpaši cieš neaizsargātākās iedzīvotāju grupas un minoritātes;

| H. | tā kā ANO īpašā referenta 2014. gada ziņojumā par tiesībām uz izglītību ir minēts, ka, pastiprinoties privatizācijai izglītības jomā, var saasināties nošķirtība un atstumtība un ka tādējādi tiek sekmēta nevienlīdzība, kas ietekmē izglītības pieejamību neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, piemēram, meitenēm, bērniem ar invaliditāti un etniskajām minoritātēm, un tādējādi sabiedrībā turpina veidoties arvien plašāka nevienlīdzība; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO īpašā referenta 2014. gada ziņojumā par tiesībām uz izglītību ir minēts, ka, pastiprinoties privatizācijai izglītības jomā, var saasināties nošķirtība un atstumtība un ka tādējādi tiek sekmēta nevienlīdzība, kas ietekmē izglītības pieejamību neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, piemēram, meitenēm, bērniem ar invaliditāti un etniskajām minoritātēm, un tādējādi sabiedrībā turpina veidoties arvien plašāka nevienlīdzība;

| I. | tā kā atbilstīga piekļuves aprīkojuma trūkums mācību iestādēs liedz cilvēkiem ar invaliditāti īstenot savas pamattiesības uz izglītību; |
| --- | --- |

I.

tā kā atbilstīga piekļuves aprīkojuma trūkums mācību iestādēs liedz cilvēkiem ar invaliditāti īstenot savas pamattiesības uz izglītību;

| J. | tā kā dzimumu nevienlīdzība izglītības jomā ir īpaši satraucošs jautājums, jo līdz 2011. gadam tikai 60 % valstu bija panākušas dzimumu līdztiesību pamatizglītības līmenī un tikai 38 % valstu – vidējās izglītības līmenī; |
| --- | --- |

J.

tā kā dzimumu nevienlīdzība izglītības jomā ir īpaši satraucošs jautājums, jo līdz 2011. gadam tikai 60 % valstu bija panākušas dzimumu līdztiesību pamatizglītības līmenī un tikai 38 % valstu – vidējās izglītības līmenī;

| K. | tā kā daudzās ĀKK valstīs ir nopietns finanšu resursu trūkums izglītības un arodapmācības vajadzībām gan valstu, gan starptautiskā nozares līmenī un tas nopietni kavē virzību uz kvalitatīvas izglītības vispārējas pieejamības nodrošināšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā daudzās ĀKK valstīs ir nopietns finanšu resursu trūkums izglītības un arodapmācības vajadzībām gan valstu, gan starptautiskā nozares līmenī un tas nopietni kavē virzību uz kvalitatīvas izglītības vispārējas pieejamības nodrošināšanu;

| L. | tā kā iekļaujoša un visiem pieejama kvalitatīva formālā izglītība un ikdienēja mācīšanās ir būtisks faktors, lai samazinātu sociālo nevienlīdzību un radītu iespējas atstumtām un nepietiekami pārstāvētām iedzīvotāju grupām, īpaši sievietēm un meitenēm, tādējādi atbalstot aktīvu pilsoniskumu, atvērtu un dinamisku publisko jomu un demokrātiskās pārvaldības uzlabošanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā iekļaujoša un visiem pieejama kvalitatīva formālā izglītība un ikdienēja mācīšanās ir būtisks faktors, lai samazinātu sociālo nevienlīdzību un radītu iespējas atstumtām un nepietiekami pārstāvētām iedzīvotāju grupām, īpaši sievietēm un meitenēm, tādējādi atbalstot aktīvu pilsoniskumu, atvērtu un dinamisku publisko jomu un demokrātiskās pārvaldības uzlabošanu;

| M. | tā kā iespēju radīšana sievietēm un meitenēm, izmantojot izglītību, ir būtiska, lai cīnītos pret dzimumu nevienlīdzību sabiedrībā, un tam vajadzētu būt galvenajam elementam ĀKK valstu izglītības politikā; tā kā, no otras puses, izglītības nepieejamības dēļ sievietes un meitenes ir nepietiekami pārstāvētas publiskajā, sociālajā un politiskajā jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā iespēju radīšana sievietēm un meitenēm, izmantojot izglītību, ir būtiska, lai cīnītos pret dzimumu nevienlīdzību sabiedrībā, un tam vajadzētu būt galvenajam elementam ĀKK valstu izglītības politikā; tā kā, no otras puses, izglītības nepieejamības dēļ sievietes un meitenes ir nepietiekami pārstāvētas publiskajā, sociālajā un politiskajā jomā;

| N. | tā kā dažās ĀKK valstīs, īpaši Nigērijā, Kenijā un to kaimiņvalstīs, palielinās pret bērniem un mācību iestāžu darbiniekiem vērsta vardarbība un uzbrukumi; |
| --- | --- |

N.

tā kā dažās ĀKK valstīs, īpaši Nigērijā, Kenijā un to kaimiņvalstīs, palielinās pret bērniem un mācību iestāžu darbiniekiem vērsta vardarbība un uzbrukumi;

| O. | tā kā kopš kustības “Izglītība visiem” mērķu un Tūkstošgades attīstības mērķu pieņemšanas ir norisinājušās būtiskas sociāli ekonomiskas un demogrāfiskas pārmaiņas un mainās prasības attiecībā uz zināšanu, prasmju un kompetenču veidu un līmeni, kas nepieciešams uz zināšanām balstītai ekonomikai; |
| --- | --- |

O.

tā kā kopš kustības “Izglītība visiem” mērķu un Tūkstošgades attīstības mērķu pieņemšanas ir norisinājušās būtiskas sociāli ekonomiskas un demogrāfiskas pārmaiņas un mainās prasības attiecībā uz zināšanu, prasmju un kompetenču veidu un līmeni, kas nepieciešams uz zināšanām balstītai ekonomikai;

| P. | tā kā jauniešiem ir ārkārtīgi svarīga nozīme saistībā ar nākamās paaudzes ilgtspējīgas attīstības mērķiem, īpaši attiecībā uz iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomiskas izaugsmes panākšanu, pilnīgas un racionālas nodarbinātības sasniegšanu un pienācīgas kvalitātes darba nodrošināšanu visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā jauniešiem ir ārkārtīgi svarīga nozīme saistībā ar nākamās paaudzes ilgtspējīgas attīstības mērķiem, īpaši attiecībā uz iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomiskas izaugsmes panākšanu, pilnīgas un racionālas nodarbinātības sasniegšanu un pienācīgas kvalitātes darba nodrošināšanu visiem iedzīvotājiem;

| Q. | tā kā intelektuālā darbaspēka emigrācija ĀKK valstu ekonomikai rada būtiskas problēmas, kuras tās nevar atrisināt ar saviem ierobežotajiem resursiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā intelektuālā darbaspēka emigrācija ĀKK valstu ekonomikai rada būtiskas problēmas, kuras tās nevar atrisināt ar saviem ierobežotajiem resursiem;

| R. | tā kā izglītībai var būt būtiska nozīme ne tikai vides ilgtspējas, veselības un ekonomikas izaugsmes nodrošināšanā un vispārējo TAM sasniegšanā, bet arī miera veidošanā; tā kā izglītība, iespējams, labāk par jebkuru citu jomu var nodrošināt labi redzamas sākotnējās “miera dividendes”, no kurām var būt atkarīga miera nolīgumu darbība; tā kā iekļaujošas izglītības sistēmas var veicināt ilgtspējīgu un vienlīdzīgu ekonomikas attīstību un, ja izglītības sistēmas ir veidotas tā, lai veicinātu savstarpēju sapratni, iecietību un cieņu, tās var mazināt sabiedrības vēlmi uzsākt vardarbīgus konfliktus; |
| --- | --- |

R.

tā kā izglītībai var būt būtiska nozīme ne tikai vides ilgtspējas, veselības un ekonomikas izaugsmes nodrošināšanā un vispārējo TAM sasniegšanā, bet arī miera veidošanā; tā kā izglītība, iespējams, labāk par jebkuru citu jomu var nodrošināt labi redzamas sākotnējās “miera dividendes”, no kurām var būt atkarīga miera nolīgumu darbība; tā kā iekļaujošas izglītības sistēmas var veicināt ilgtspējīgu un vienlīdzīgu ekonomikas attīstību un, ja izglītības sistēmas ir veidotas tā, lai veicinātu savstarpēju sapratni, iecietību un cieņu, tās var mazināt sabiedrības vēlmi uzsākt vardarbīgus konfliktus;

| S. | tā kā izglītības sistēmai (skolām, skolotājiem, universitātēm un vadībai) jābūt elastīgai un jādarbojas ar pārliecību, izmantojot metodes, ar kurām tiek risinātas gan parastas, gan ārkārtējas problēmas, un tai ir jābūt saistītai ar stabilu ģimenes vidi; tā kā ģimenei ir būtiska nozīme vērtību un prasmju attīstībai visa mūža garumā, jo īpaši bērnībā; |
| --- | --- |

S.

tā kā izglītības sistēmai (skolām, skolotājiem, universitātēm un vadībai) jābūt elastīgai un jādarbojas ar pārliecību, izmantojot metodes, ar kurām tiek risinātas gan parastas, gan ārkārtējas problēmas, un tai ir jābūt saistītai ar stabilu ģimenes vidi; tā kā ģimenei ir būtiska nozīme vērtību un prasmju attīstībai visa mūža garumā, jo īpaši bērnībā;

| T. | tā kā ĀKK valstīs ir nepieciešams nodrošināt tādas izglītības sistēmas, kurās ievērota šo valstu kultūra un tradīcijas un kuras vērstas uz efektīvu inovācijas un tradīciju mijiedarbību, nodrošinot, ka pašu ĀKK valstu mācībspēki tiek izglītoti tā, lai spētu iemācīt un saglabāt attiecīgajām valstīm raksturīgās iezīmes; |
| --- | --- |

T.

tā kā ĀKK valstīs ir nepieciešams nodrošināt tādas izglītības sistēmas, kurās ievērota šo valstu kultūra un tradīcijas un kuras vērstas uz efektīvu inovācijas un tradīciju mijiedarbību, nodrošinot, ka pašu ĀKK valstu mācībspēki tiek izglītoti tā, lai spētu iemācīt un saglabāt attiecīgajām valstīm raksturīgās iezīmes;

| U. | tā kā sadrumstalotības, pārvaldes struktūru vājo spēju, saiknes trūkuma ar darba tirgu, mācībspēku zemās kvalifikācijas un sliktās infrastruktūras dēļ arodapmācība nespēj nodrošināt cilvēkiem nepieciešamo spēju pilnībā izvērst spējas un izmantot sociālās un nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

U.

tā kā sadrumstalotības, pārvaldes struktūru vājo spēju, saiknes trūkuma ar darba tirgu, mācībspēku zemās kvalifikācijas un sliktās infrastruktūras dēļ arodapmācība nespēj nodrošināt cilvēkiem nepieciešamo spēju pilnībā izvērst spējas un izmantot sociālās un nodarbinātības iespējas;

| V. | tā kā EDULINK un ĀKK un ES zinātnes un tehnoloģiju programmas augstākās izglītības un pētniecības jomā, kas paredzētas 10. EAF un ko finansē ES un īsteno ĀKK sekretariāts, ir izcils pamats sadarbībai izglītības un tehniskās sagatavošanas jomā; |
| --- | --- |

V.

tā kā EDULINK un ĀKK un ES zinātnes un tehnoloģiju programmas augstākās izglītības un pētniecības jomā, kas paredzētas 10. EAF un ko finansē ES un īsteno ĀKK sekretariāts, ir izcils pamats sadarbībai izglītības un tehniskās sagatavošanas jomā;

| W. | tā kā, lai panāktu izglītības uzlabošanos, ir nepieciešami attiecīgi kvalificēti skolotāji un pasniedzēji; tā kā visas valstis būtu jāmudina aktīvi atbalstīt struktūras, kas nepieciešamas, lai mācībspēkiem nodrošinātu mūžizglītību, jo tas ir viens no galvenajiem faktoriem, no kā atkarīga izglītības līmeņa uzlabošana; |
| --- | --- |

W.

tā kā, lai panāktu izglītības uzlabošanos, ir nepieciešami attiecīgi kvalificēti skolotāji un pasniedzēji; tā kā visas valstis būtu jāmudina aktīvi atbalstīt struktūras, kas nepieciešamas, lai mācībspēkiem nodrošinātu mūžizglītību, jo tas ir viens no galvenajiem faktoriem, no kā atkarīga izglītības līmeņa uzlabošana;

| X. | tā kā ilgtspējīga izglītības organizācija, finansēšana un pārvaldība var palīdzēt valstīm sasniegt to ekonomiskos un sociālos mērķus; |
| --- | --- |

X.

tā kā ilgtspējīga izglītības organizācija, finansēšana un pārvaldība var palīdzēt valstīm sasniegt to ekonomiskos un sociālos mērķus;

| Y. | tā kā privātais sektors var nodrošināt vērtīgu ieguldījumu izglītībā, ne tikai finansējot augstākās izglītības iestādes, bet arī sekmējot inovāciju un veicinot uzņēmējdarbību ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

Y.

tā kā privātais sektors var nodrošināt vērtīgu ieguldījumu izglītībā, ne tikai finansējot augstākās izglītības iestādes, bet arī sekmējot inovāciju un veicinot uzņēmējdarbību ĀKK valstīs;

| Z. | tā kā izglītība ir nešķirami saistīta ar sociālo iekļautību un aktīvu pilsoniskumu; |
| --- | --- |

Z.

tā kā izglītība ir nešķirami saistīta ar sociālo iekļautību un aktīvu pilsoniskumu;

| AA. | tā kā, savstarpēji saskaņojot privātā sektora vajadzības ar jauniešiem sniegto apmācību, ir iespējams īstenot divus svarīgus mērķus: panākt darba iespējas jauniešiem un ĀKK valstu ekonomikas izaugsmi, |
| --- | --- |

AA.

tā kā, savstarpēji saskaņojot privātā sektora vajadzības ar jauniešiem sniegto apmācību, ir iespējams īstenot divus svarīgus mērķus: panākt darba iespējas jauniešiem un ĀKK valstu ekonomikas izaugsmi,

| 1. | atzīst, ka ĀKK ir ārkārtīgi vajadzīga jauna, uz nākotni vērsta rīcības programma izglītības un apmācības jomā, kura tiecas darboties dziļāk un plašāk, pārsniedzot pašreizējos mērķus, kā arī sniedz cilvēkiem izpratni, kompetences un vērtības, kas nepieciešamas, lai stātos pretī daudzajiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras mūsu sabiedrība un ekonomika; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka ĀKK ir ārkārtīgi vajadzīga jauna, uz nākotni vērsta rīcības programma izglītības un apmācības jomā, kura tiecas darboties dziļāk un plašāk, pārsniedzot pašreizējos mērķus, kā arī sniedz cilvēkiem izpratni, kompetences un vērtības, kas nepieciešamas, lai stātos pretī daudzajiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras mūsu sabiedrība un ekonomika;

| 2. | uzsver daudzās priekšrocības, ko nodrošina ieguldījumi kvalitatīvā aroda apguvē, proti, tiek pilnveidotas profesionālās prasmes, attīstīta profesionālā identitāte un paveras vairāk nodarbinātības iespēju; |
| --- | --- |

2.

uzsver daudzās priekšrocības, ko nodrošina ieguldījumi kvalitatīvā aroda apguvē, proti, tiek pilnveidotas profesionālās prasmes, attīstīta profesionālā identitāte un paveras vairāk nodarbinātības iespēju;

| 3. | atzīst, ka izglītība ir kopīga ģimeņu un skolu atbildība, un aicina pieņemt ģimeņu atbalstam nepieciešamos pasākumus, lai tās varētu īstenot savas izglītojošās funkcijas; |
| --- | --- |

3.

atzīst, ka izglītība ir kopīga ģimeņu un skolu atbildība, un aicina pieņemt ģimeņu atbalstam nepieciešamos pasākumus, lai tās varētu īstenot savas izglītojošās funkcijas;

| 4. | prasa ĀKK valstīm izskaust bērnu darbu un uzlabot izglītību, paplašinot skolu pieejamību, paaugstinot mācību kvalitāti un samazinot mācību izmaksas; |
| --- | --- |

4.

prasa ĀKK valstīm izskaust bērnu darbu un uzlabot izglītību, paplašinot skolu pieejamību, paaugstinot mācību kvalitāti un samazinot mācību izmaksas;

| 5. | mudina ĀKK valstis nodrošināt otrās iespējas izglītības programmas, lai cilvēki, kam tas ir nepieciešams, varētu apgūt rakstpratību un rēķinpratību, kā arī dzīvei nepieciešamās pamatprasmes; |
| --- | --- |

5.

mudina ĀKK valstis nodrošināt otrās iespējas izglītības programmas, lai cilvēki, kam tas ir nepieciešams, varētu apgūt rakstpratību un rēķinpratību, kā arī dzīvei nepieciešamās pamatprasmes;

| 6. | atgādina, ka izglītībai ir izšķirīga nozīme, lai līdzsvarotu nākotnes izredzes bērniem no dažādām ģimenēm un atšķirīgiem sociāli ekonomiskajiem apstākļiem; prasa pilnībā īstenot visus sešus kustības “Izglītība visiem” mērķus pamatizglītības sākumposmā, paplašinot un uzlabojot vispusīgu agrīno pirmsskolas aprūpi un izglītību, īpaši neaizsargātākajiem un nelabvēlīgākajā situācijā esošajiem bērniem, un nodrošinot, ka visiem bērniem, īpaši meitenēm, bērniem sarežģītos apstākļos un etnisko minoritāšu bērniem, ir pieejama bezmaksas obligāta, kvalitatīva sākumskolas izglītība un ka viņi iegūst šo izglītību; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka izglītībai ir izšķirīga nozīme, lai līdzsvarotu nākotnes izredzes bērniem no dažādām ģimenēm un atšķirīgiem sociāli ekonomiskajiem apstākļiem; prasa pilnībā īstenot visus sešus kustības “Izglītība visiem” mērķus pamatizglītības sākumposmā, paplašinot un uzlabojot vispusīgu agrīno pirmsskolas aprūpi un izglītību, īpaši neaizsargātākajiem un nelabvēlīgākajā situācijā esošajiem bērniem, un nodrošinot, ka visiem bērniem, īpaši meitenēm, bērniem sarežģītos apstākļos un etnisko minoritāšu bērniem, ir pieejama bezmaksas obligāta, kvalitatīva sākumskolas izglītība un ka viņi iegūst šo izglītību;

| 7. | aicina apmierināt visu jauniešu un pieaugušo izglītības vajadzības, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi piemērotām mācību programmām un dzīvē noderīgu pamatprasmju apguves programmām, nosakot mērķi par 50 % uzlabot pieaugušo, īpaši sieviešu, cilvēku ar īpašām izglītības vajadzībām, nomadu grupu, pārvietotu personu, bēgļu un citu neaizsargātu iedzīvotāju grupu, rakstpratības līmeni un nodrošināt vienlīdzīgu pamatizglītības un tālākizglītības pieejamību visiem pieaugušajiem; |
| --- | --- |

7.

aicina apmierināt visu jauniešu un pieaugušo izglītības vajadzības, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi piemērotām mācību programmām un dzīvē noderīgu pamatprasmju apguves programmām, nosakot mērķi par 50 % uzlabot pieaugušo, īpaši sieviešu, cilvēku ar īpašām izglītības vajadzībām, nomadu grupu, pārvietotu personu, bēgļu un citu neaizsargātu iedzīvotāju grupu, rakstpratības līmeni un nodrošināt vienlīdzīgu pamatizglītības un tālākizglītības pieejamību visiem pieaugušajiem;

| 8. | aicina izskaust dzimumu nevienlīdzību visu līmeņu izglītības ieguvē, orientējoties uz to, lai meitenēm tiktu nodrošināta pilnīga un vienlīdzīga kvalitatīvas izglītības pieejamība un lai viņas iegūtu šo izglītību; aicina ĀKK valstis risināt tādus jautājumus kā neatbilstoši sanitārie standarti un neapmierinoša higiēnas līdzekļu nodrošināšana, jo šis faktors var īpaši ietekmēt to, cik daudz pubertātes vecumu sasniegušu meiteņu priekšlaicīgi pārtrauc mācības; |
| --- | --- |

8.

aicina izskaust dzimumu nevienlīdzību visu līmeņu izglītības ieguvē, orientējoties uz to, lai meitenēm tiktu nodrošināta pilnīga un vienlīdzīga kvalitatīvas izglītības pieejamība un lai viņas iegūtu šo izglītību; aicina ĀKK valstis risināt tādus jautājumus kā neatbilstoši sanitārie standarti un neapmierinoša higiēnas līdzekļu nodrošināšana, jo šis faktors var īpaši ietekmēt to, cik daudz pubertātes vecumu sasniegušu meiteņu priekšlaicīgi pārtrauc mācības;

| 9. | prasa uzlabot visus izglītības kvalitātes aspektus un nodrošināt to izcilību, lai visi iedzīvotāji sasniegtu atzītus un izmērāmus mācību rezultātus, jo īpaši rakstpratībā, rēķinpratībā un dzīvei nepieciešamo pamatprasmju apguvē, kam ir sevišķi svarīga nozīme, lai īstenotu SDO programmā, kura attiecas uz pienācīgas kvalitātes darba nodrošināšanu visiem iedzīvotājiem, izvirzītos stratēģiskos mērķus; prasa ieviest sociālos rādītājus gūto rezultātu noteikšanai; |
| --- | --- |

9.

prasa uzlabot visus izglītības kvalitātes aspektus un nodrošināt to izcilību, lai visi iedzīvotāji sasniegtu atzītus un izmērāmus mācību rezultātus, jo īpaši rakstpratībā, rēķinpratībā un dzīvei nepieciešamo pamatprasmju apguvē, kam ir sevišķi svarīga nozīme, lai īstenotu SDO programmā, kura attiecas uz pienācīgas kvalitātes darba nodrošināšanu visiem iedzīvotājiem, izvirzītos stratēģiskos mērķus; prasa ieviest sociālos rādītājus gūto rezultātu noteikšanai;

| 10. | prasa ĀKK valstīm censties panākt ilgtspējīgu, vienlīdzīgu un pašpaļāvīgu ekonomikas attīstību, lai apmierinātu pieprasījumu pēc kvalitatīvas un vienlīdzīgi pieejamas izglītības, pieaugušo rakstpratības, mūžizglītības un prasmju apguves visiem šo valstu iedzīvotājiem; tāpat uzsver nepieciešamību piemērotāk pielāgot vidējās izglītības saturu darba tirgus vajadzībām; īpaši prasa, lai tehniskajā un profesionālajā izglītībā un apmācībā tiktu mērķtiecīgi virzītas Subsahāras Āfrikas neformālā sektora vajadzības un ierobežojumi, tā nodrošinot ieguvumus visai tautsaimniecībai, nevis pārsvarā pievēršot uzmanību tikai apmācībai mūsdienu rūpniecības nozares vajadzībām; |
| --- | --- |

10.

prasa ĀKK valstīm censties panākt ilgtspējīgu, vienlīdzīgu un pašpaļāvīgu ekonomikas attīstību, lai apmierinātu pieprasījumu pēc kvalitatīvas un vienlīdzīgi pieejamas izglītības, pieaugušo rakstpratības, mūžizglītības un prasmju apguves visiem šo valstu iedzīvotājiem; tāpat uzsver nepieciešamību piemērotāk pielāgot vidējās izglītības saturu darba tirgus vajadzībām; īpaši prasa, lai tehniskajā un profesionālajā izglītībā un apmācībā tiktu mērķtiecīgi virzītas Subsahāras Āfrikas neformālā sektora vajadzības un ierobežojumi, tā nodrošinot ieguvumus visai tautsaimniecībai, nevis pārsvarā pievēršot uzmanību tikai apmācībai mūsdienu rūpniecības nozares vajadzībām;

| 11. | uzsver, ka ieguldījumiem izglītībā un apmācībā ir būtiska nozīme, lai uzlabotu nākotnes izredzes, nodrošinātu svarīgākās kompetences un jaunas prasmes, kas pavērs iedzīvotājiem jaunas iespējas un arī veidos pamatu noturīgai ekonomikas un sabiedrības attīstībai; uzsver, ka jaunas valodu apguves stratēģijas izveide, kas vērsta uz vispārējo zināšanu uzlabošanu konkrētās kompetenču jomās, sekmēs studentu mobilitāti; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka ieguldījumiem izglītībā un apmācībā ir būtiska nozīme, lai uzlabotu nākotnes izredzes, nodrošinātu svarīgākās kompetences un jaunas prasmes, kas pavērs iedzīvotājiem jaunas iespējas un arī veidos pamatu noturīgai ekonomikas un sabiedrības attīstībai; uzsver, ka jaunas valodu apguves stratēģijas izveide, kas vērsta uz vispārējo zināšanu uzlabošanu konkrētās kompetenču jomās, sekmēs studentu mobilitāti;

| 12. | prasa noteikt izglītību kā atsevišķu mērķi plašākā attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada un kā vispārēju mērķi noteikt visiem iedzīvotājiem vienlīdzīgi pieejamas, iekļaujošas, kvalitatīvas izglītības un mūžizglītības nodrošināšanu laikposmam līdz 2030. gadam; šajā saistībā norāda, ka profesionālajai izglītībai un apmācībai būs liela nozīme, lai nodrošinātu, ka jauniešiem un pieaugušajiem ir dzīvei un pienācīgas kvalitātes darbam nepieciešamās prasmes; |
| --- | --- |

12.

prasa noteikt izglītību kā atsevišķu mērķi plašākā attīstības programmā laikposmam pēc 2015. gada un kā vispārēju mērķi noteikt visiem iedzīvotājiem vienlīdzīgi pieejamas, iekļaujošas, kvalitatīvas izglītības un mūžizglītības nodrošināšanu laikposmam līdz 2030. gadam; šajā saistībā norāda, ka profesionālajai izglītībai un apmācībai būs liela nozīme, lai nodrošinātu, ka jauniešiem un pieaugušajiem ir dzīvei un pienācīgas kvalitātes darbam nepieciešamās prasmes;

| 13. | aicina ĀKK valstis īstenot “2030. gada Inčhonas izglītības deklarāciju: virzība uz iekļaujošu un vienlīdzīgi pieejamu izglītību un mūžizglītību” un plānoto rīcības pamatplānu, kas ANO Īpašajā samitā 2015. gada septembrī Ņujorkā tiks pieņemts kā ceturtais ilgtspējīgas attīstības mērķu kopums; |
| --- | --- |

13.

aicina ĀKK valstis īstenot “2030. gada Inčhonas izglītības deklarāciju: virzība uz iekļaujošu un vienlīdzīgi pieejamu izglītību un mūžizglītību” un plānoto rīcības pamatplānu, kas ANO Īpašajā samitā 2015. gada septembrī Ņujorkā tiks pieņemts kā ceturtais ilgtspējīgas attīstības mērķu kopums;

| 14. | aicina ĀKK valstis izstrādāt dažādas inovatīvas stratēģijas, kā kopumā uzlabot skolotāju izglītības programmas un jo īpaši skolotāju dzīves apstākļus un nodrošināt skolotāju ilgstošu palikšanu skolās; |
| --- | --- |

14.

aicina ĀKK valstis izstrādāt dažādas inovatīvas stratēģijas, kā kopumā uzlabot skolotāju izglītības programmas un jo īpaši skolotāju dzīves apstākļus un nodrošināt skolotāju ilgstošu palikšanu skolās;

| 15. | aicina ĀKK valstis pievērst pienācīgu uzmanību tādiem profesionālo izglītību un apmācību papildinošiem mācību priekšmetiem kā informācijas tehnoloģijas, sabiedrības mācība, māksla un fiziskā audzināšana un veikt nepieciešamos uzlabojumus to programmās; |
| --- | --- |

15.

aicina ĀKK valstis pievērst pienācīgu uzmanību tādiem profesionālo izglītību un apmācību papildinošiem mācību priekšmetiem kā informācijas tehnoloģijas, sabiedrības mācība, māksla un fiziskā audzināšana un veikt nepieciešamos uzlabojumus to programmās;

| 16. | aicina ĀKK valstis mudināt privāto sektoru īstenot savu uzdevumu izglītības un profesionālās izglītības un apmācības attīstībā; |
| --- | --- |

16.

aicina ĀKK valstis mudināt privāto sektoru īstenot savu uzdevumu izglītības un profesionālās izglītības un apmācības attīstībā;

| 17. | aicina ĀKK valstis pievērsties jautājumam par lauku iedzīvotāju, nelabvēlīgos apstākļos esošu, grūti sasniedzamu un atstumtu iedzīvotāju grupu taisnīgām iespējām iegūt kvalitatīvu izglītību, profesionālo apmācību un tehnisko sagatavotību, šajā nolūkā paredzot dažādas stimulu sistēmas un citas atbilstošas stratēģijas; |
| --- | --- |

17.

aicina ĀKK valstis pievērsties jautājumam par lauku iedzīvotāju, nelabvēlīgos apstākļos esošu, grūti sasniedzamu un atstumtu iedzīvotāju grupu taisnīgām iespējām iegūt kvalitatīvu izglītību, profesionālo apmācību un tehnisko sagatavotību, šajā nolūkā paredzot dažādas stimulu sistēmas un citas atbilstošas stratēģijas;

| 18. | aicina ĀKK valstis pamatizglītības un vidējās izglītības programmās ievērot kultūras, morālās un reliģiskās vērtības, kā arī citas vērtības, piemēram, pašpaļāvību un neatkarīgu domāšanu, un cīnīties pret ikvienu radikalizācijas izpausmi gan no mācībspēku puses, gan no ārējiem avotiem; |
| --- | --- |

18.

aicina ĀKK valstis pamatizglītības un vidējās izglītības programmās ievērot kultūras, morālās un reliģiskās vērtības, kā arī citas vērtības, piemēram, pašpaļāvību un neatkarīgu domāšanu, un cīnīties pret ikvienu radikalizācijas izpausmi gan no mācībspēku puses, gan no ārējiem avotiem;

| 19. | prasa, lai ĀKK valstu izglītības programmās būtu paredzēts risināt kopīgās ar izglītību saistītās problēmas, īstenojot reģionālu integrāciju un sadarbību, īpaši augstākajā izglītībā, tehniskajā izglītībā un arodapmācībā; |
| --- | --- |

19.

prasa, lai ĀKK valstu izglītības programmās būtu paredzēts risināt kopīgās ar izglītību saistītās problēmas, īstenojot reģionālu integrāciju un sadarbību, īpaši augstākajā izglītībā, tehniskajā izglītībā un arodapmācībā;

| 20. | prasa ĀKK valstīs īstenot tālredzīgu sociālo un vides pieeju izglītības un apmācības programmās, kurās būtu pievērsta uzmanība tam, ka ir nepieciešama izglītība ilgtspējīgas attīstības jautājumos, kā arī IKT un jauno tehnoloģiju jomā; aicina ĀKK valstis izstrādāt stratēģijas un veikt ieguldījumus uzņēmējdarbības izglītībā, jo īpaši attiecībā uz sociālo uzņēmējdarbību, ārpusskolas izglītību un ikdienējo mācīšanos; |
| --- | --- |

20.

prasa ĀKK valstīs īstenot tālredzīgu sociālo un vides pieeju izglītības un apmācības programmās, kurās būtu pievērsta uzmanība tam, ka ir nepieciešama izglītība ilgtspējīgas attīstības jautājumos, kā arī IKT un jauno tehnoloģiju jomā; aicina ĀKK valstis izstrādāt stratēģijas un veikt ieguldījumus uzņēmējdarbības izglītībā, jo īpaši attiecībā uz sociālo uzņēmējdarbību, ārpusskolas izglītību un ikdienējo mācīšanos;

| 21. | mudina visas valstis aktīvi atbalstīt struktūras, kas nepieciešamas, lai mācībspēkiem nodrošinātu mūžizglītību, jo tas ir galvenais faktors, no kā atkarīga izglītības līmeņa uzlabošana; |
| --- | --- |

21.

mudina visas valstis aktīvi atbalstīt struktūras, kas nepieciešamas, lai mācībspēkiem nodrošinātu mūžizglītību, jo tas ir galvenais faktors, no kā atkarīga izglītības līmeņa uzlabošana;

| 22. | atzīst, ka, izstrādājot izglītības programmas, ir jāņem vērā tādas sarežģītas situācijas kā pandēmijas, dabas katastrofas, konflikti vai pēckonflikta apstākļi, un ka kopumā visi iedzīvotāji, taču jo īpaši bērni un jaunieši, ir jāsagatavo atjaunošanas, miera veidošanas un izlīguma panākšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka, izstrādājot izglītības programmas, ir jāņem vērā tādas sarežģītas situācijas kā pandēmijas, dabas katastrofas, konflikti vai pēckonflikta apstākļi, un ka kopumā visi iedzīvotāji, taču jo īpaši bērni un jaunieši, ir jāsagatavo atjaunošanas, miera veidošanas un izlīguma panākšanas pasākumiem;

| 23. | aicina valdības veicināt valsts politikas pasākumus, kas paredzēti izglītības programmu, tostarp arī mākslas izglītības un humanitāro zinātņu programmu, pielāgošanai vietējās tautsaimniecības ekonomiskajām un rūpnieciskajām vajadzībām; |
| --- | --- |

23.

aicina valdības veicināt valsts politikas pasākumus, kas paredzēti izglītības programmu, tostarp arī mākslas izglītības un humanitāro zinātņu programmu, pielāgošanai vietējās tautsaimniecības ekonomiskajām un rūpnieciskajām vajadzībām;

| 24. | uzsver – pielāgojot izglītības programmas ekonomiskajai situācijai un darba tirgus vajadzībām, būtu iespējams nodrošināt lielākas darba izredzes un personiskās izaugsmes iespējas, kā arī ekonomikas izaugsmi; šajā saistībā uzsver, ka profesionālajai izglītībai un apmācībai ir svarīga nozīme valsts attīstībā un indivīdu sagatavošanā darba tirgum, mācot viņiem prasmes un kompetences, kas ir nepieciešamas ekonomiskajai konkurētspējai; |
| --- | --- |

24.

uzsver – pielāgojot izglītības programmas ekonomiskajai situācijai un darba tirgus vajadzībām, būtu iespējams nodrošināt lielākas darba izredzes un personiskās izaugsmes iespējas, kā arī ekonomikas izaugsmi; šajā saistībā uzsver, ka profesionālajai izglītībai un apmācībai ir svarīga nozīme valsts attīstībā un indivīdu sagatavošanā darba tirgum, mācot viņiem prasmes un kompetences, kas ir nepieciešamas ekonomiskajai konkurētspējai;

| 25. | prasa aizsargāt un atzīt mācībspēku nozīmi un viņu darba vērtību; |
| --- | --- |

25.

prasa aizsargāt un atzīt mācībspēku nozīmi un viņu darba vērtību;

| 26. | prasa izveidot ilgtspējīgu tehniskās izglītības un arodapmācības infrastruktūru, lai virzītos uz mērķi “augsti kvalificēti iedzīvotāji īsteno labu pāreju no mācībām uz darba tirgu”, un iekļaut valstu prasmju stratēģijās skolotāju apmācības programmas, kurās būtu iesaistīti rūpniecības nozares pārstāvji, lai tādējādi nodrošinātu, ka šajās programmās tiek integrēti uzņēmējdarbības aspekti, kā arī iekļaut jaunās tehnoloģijas; uzskata, ka, attīstot starptautiski konkurētspējīgu darba tirgu, ir jāievēro cilvēka cieņa; atzīst publiskā un privātā sektora partnerības pieaugošo nozīmi izglītības vispārējo mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

26.

prasa izveidot ilgtspējīgu tehniskās izglītības un arodapmācības infrastruktūru, lai virzītos uz mērķi “augsti kvalificēti iedzīvotāji īsteno labu pāreju no mācībām uz darba tirgu”, un iekļaut valstu prasmju stratēģijās skolotāju apmācības programmas, kurās būtu iesaistīti rūpniecības nozares pārstāvji, lai tādējādi nodrošinātu, ka šajās programmās tiek integrēti uzņēmējdarbības aspekti, kā arī iekļaut jaunās tehnoloģijas; uzskata, ka, attīstot starptautiski konkurētspējīgu darba tirgu, ir jāievēro cilvēka cieņa; atzīst publiskā un privātā sektora partnerības pieaugošo nozīmi izglītības vispārējo mērķu sasniegšanā;

| 27. | lai veicinātu pāreju no izglītības uz darba tirgu, prasa pasākumus uzņēmējdarbības sekmēšanai, ņemot vērā ĀKK valstīm raksturīgās ekonomiskās struktūras, uzsverot mazo uzņēmumu, tostarp arī ģimenes uzņēmumu, nozīmi un meklējot novatoriskus veidus, kā tiem saglabāt vietējās tradīcijas un savai valstij raksturīgās iezīmes; |
| --- | --- |

27.

lai veicinātu pāreju no izglītības uz darba tirgu, prasa pasākumus uzņēmējdarbības sekmēšanai, ņemot vērā ĀKK valstīm raksturīgās ekonomiskās struktūras, uzsverot mazo uzņēmumu, tostarp arī ģimenes uzņēmumu, nozīmi un meklējot novatoriskus veidus, kā tiem saglabāt vietējās tradīcijas un savai valstij raksturīgās iezīmes;

| 28. | aicina ES un ĀKK valstu valdības apsvērt iespējas ieviest sistēmas, kas veicina pārrobežu sadarbību gan reģionālā līmenī, gan kopīgi ar ES dalībvalstīm, un īstenot skolotāju apmaiņas programmas, lai iepazītu paraugpraksi un palīdzētu valstī noturēt prasmīgu darbaspēku, tādējādi pievēršoties intelektuālā darbaspēka emigrācijas jautājumam; |
| --- | --- |

28.

aicina ES un ĀKK valstu valdības apsvērt iespējas ieviest sistēmas, kas veicina pārrobežu sadarbību gan reģionālā līmenī, gan kopīgi ar ES dalībvalstīm, un īstenot skolotāju apmaiņas programmas, lai iepazītu paraugpraksi un palīdzētu valstī noturēt prasmīgu darbaspēku, tādējādi pievēršoties intelektuālā darbaspēka emigrācijas jautājumam;

| 29. | norāda, ka izglītībai un arodapmācībai ir potenciāls dot atstumtajām iedzīvotāju grupām iespēju atgriezties izglītības vidē; uzsver, ka ārpusskolas apmācība, kura orientēta uz darba vidi un cieši saistīta ar vietējo darba tirgu un kurā formālā izglītība ir apvienota ar ikdienēju mācīšanos, var būt pieņemama alternatīva tiem mācību procesa dalībniekiem, kurus mazāk interesē akadēmiskā vide; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka izglītībai un arodapmācībai ir potenciāls dot atstumtajām iedzīvotāju grupām iespēju atgriezties izglītības vidē; uzsver, ka ārpusskolas apmācība, kura orientēta uz darba vidi un cieši saistīta ar vietējo darba tirgu un kurā formālā izglītība ir apvienota ar ikdienēju mācīšanos, var būt pieņemama alternatīva tiem mācību procesa dalībniekiem, kurus mazāk interesē akadēmiskā vide;

| 30. | prasa iekļaut valstu izglītības un apmācības stratēģijās pasākumus intelektuālā darbaspēka emigrācijas novēršanai, tostarp paredzot pienācīgus stimulus atalgojuma un mājokļa izpratnē, kā arī citus finansiālus stimulus, lai tādējādi mudinātu kvalificētus mācībspēkus un arodizglītības programmu audzēkņus palikt izcelsmes valstī vai atgriezties turp, lai dotu ieguldījumu savas valsts sabiedrībai un ekonomikai, nevis atsaukties ārvalstu vilinājumam un strādāt attīstītajās valstīs, un prasa ĀKK un ES partnerībai, lai tā palīdzētu mazināt šīs problēmas ietekmi ĀKK valstīs; |
| --- | --- |

30.

prasa iekļaut valstu izglītības un apmācības stratēģijās pasākumus intelektuālā darbaspēka emigrācijas novēršanai, tostarp paredzot pienācīgus stimulus atalgojuma un mājokļa izpratnē, kā arī citus finansiālus stimulus, lai tādējādi mudinātu kvalificētus mācībspēkus un arodizglītības programmu audzēkņus palikt izcelsmes valstī vai atgriezties turp, lai dotu ieguldījumu savas valsts sabiedrībai un ekonomikai, nevis atsaukties ārvalstu vilinājumam un strādāt attīstītajās valstīs, un prasa ĀKK un ES partnerībai, lai tā palīdzētu mazināt šīs problēmas ietekmi ĀKK valstīs;

| 31. | atzīst nepieciešamību rast papildu finansējumu, lai attīstītu valsts nodrošināto izglītību ĀKK valstīs, jo īpaši Subsahāras Āfrikā, kur ir nepieciešams izvērst vidusskolas izglītību, nodrošināt kompensējošas programmas tiem, kas nav pabeiguši sākumskolu, reaģēt uz pastāvīgo un straujo iedzīvotāju skaita palielināšanos un risināt izglītības kvalitātes un atbilstības jautājumus; atzīst, ka valstīs, kurās ekonomika savā ziņā balstās uz lauku apgabaliem, kas rada ļoti mazu nodokļu bāzi, ir sarežģīti palielināt valdības ieņēmumus, izmantojot nodokļus; tādēļ aicina ES pastiprināt sadarbību ar ĀKK valstīm nodokļu jautājumos, lai tās varētu uzlabot publisko līdzekļu mobilizāciju; šajā saistībā aicina arī ES uzņemties vadošo lomu nodokļu nemaksāšanas un nodokļu apiešanas apkarošanā, nodrošināt nodokļu uzlikšanas tiesību taisnīgu sadalījumu, vienlaikus risinot sarunas par nodokļu un ieguldījumu nolīgumiem, un ļaut ĀKK valstīm piemērot nodokļus izejvielu eksportam utt., lai tās varētu paplašināt savas fiskālās iespējas nolūkā palielināt izglītībai atvēlētos līdzekļus publiskajos budžetos; |
| --- | --- |

31.

atzīst nepieciešamību rast papildu finansējumu, lai attīstītu valsts nodrošināto izglītību ĀKK valstīs, jo īpaši Subsahāras Āfrikā, kur ir nepieciešams izvērst vidusskolas izglītību, nodrošināt kompensējošas programmas tiem, kas nav pabeiguši sākumskolu, reaģēt uz pastāvīgo un straujo iedzīvotāju skaita palielināšanos un risināt izglītības kvalitātes un atbilstības jautājumus; atzīst, ka valstīs, kurās ekonomika savā ziņā balstās uz lauku apgabaliem, kas rada ļoti mazu nodokļu bāzi, ir sarežģīti palielināt valdības ieņēmumus, izmantojot nodokļus; tādēļ aicina ES pastiprināt sadarbību ar ĀKK valstīm nodokļu jautājumos, lai tās varētu uzlabot publisko līdzekļu mobilizāciju; šajā saistībā aicina arī ES uzņemties vadošo lomu nodokļu nemaksāšanas un nodokļu apiešanas apkarošanā, nodrošināt nodokļu uzlikšanas tiesību taisnīgu sadalījumu, vienlaikus risinot sarunas par nodokļu un ieguldījumu nolīgumiem, un ļaut ĀKK valstīm piemērot nodokļus izejvielu eksportam utt., lai tās varētu paplašināt savas fiskālās iespējas nolūkā palielināt izglītībai atvēlētos līdzekļus publiskajos budžetos;

| 32. | aicina ĀKK valstis iezīmēt daļu valsts budžeta pamatizglītības un vidējās izglītības vajadzībām; |
| --- | --- |

32.

aicina ĀKK valstis iezīmēt daļu valsts budžeta pamatizglītības un vidējās izglītības vajadzībām;

| 33. | nosoda jebkādas darbības, kuru mērķis ir neļaut bērniem apmeklēt skolas, jo īpaši teroristiskās darbības, ko veic grupējums Boko Haram (tiešais tulkojums – “Rietumu izglītība ir aizliegta”), tāpēc ka tā galvenais mērķis ir iznīcināt bērnu, īpaši meiteņu, izglītības iespējas Ziemeļnigērijā un kaimiņvalstīs šajā reģionā, kur šis grupējums paplašina savu darbību; pauž nožēlu par cilvēku dzīvībām, kas tika zaudētas teroristu uzbrukumā Garisas universitātei Kenijā, un aicina īstenot starptautiskus saskaņotus pasākumus, kuru mērķis ir cīnīties pret šo postu un visiem terorisma veidiem, lai aizstāvētu tiesības uz izglītību; |
| --- | --- |

33.

nosoda jebkādas darbības, kuru mērķis ir neļaut bērniem apmeklēt skolas, jo īpaši teroristiskās darbības, ko veic grupējums Boko Haram (tiešais tulkojums – “Rietumu izglītība ir aizliegta”), tāpēc ka tā galvenais mērķis ir iznīcināt bērnu, īpaši meiteņu, izglītības iespējas Ziemeļnigērijā un kaimiņvalstīs šajā reģionā, kur šis grupējums paplašina savu darbību; pauž nožēlu par cilvēku dzīvībām, kas tika zaudētas teroristu uzbrukumā Garisas universitātei Kenijā, un aicina īstenot starptautiskus saskaņotus pasākumus, kuru mērķis ir cīnīties pret šo postu un visiem terorisma veidiem, lai aizstāvētu tiesības uz izglītību;

| 34. | norāda, ka, ņemot vērā skolu trūkumu, skolotāju nepietiekamo apmācību un novecojušās mācību programmas un aprīkojumu – faktorus, kas jau ir noveduši pie vidusskolas izglītības kvalitātes un atbilstības pasliktināšanās Subsahāras Āfrikā –, tādi pieprasījuma ierobežojumi kā nespēja samaksāt mācību maksu, ir padarījuši jo īpaši vidusskolas izglītību nepieejamu daudziem iedzīvotāju segmentiem; atzīst, ka valsts nodrošinātās izglītības ierobežotā finansējuma kontekstā no privātiem līdzekļu avotiem finansētu iestāžu sniegtā izglītība un apmācība var atvieglot izmaksas; tomēr norāda uz risku, ka var palielināties nevienlīdzība starp nabadzīgi finansētām valsts skolām, kas galveno uzmanību pievērš lauku apvidiem un ģimenēm ar nelieliem ienākumiem, un privātām skolām, kuras apkalpo turīgākas ģimenes pilsētās; tādēļ brīdina ĀKK valstis nepieļaut divu dažādu tempu veidošanos izglītības sistēmā, ņemot vērā, ka privātā finansējuma piesaistīšana rada nevienlīdzības palielināšanās risku, un aicina noteikt publisko finansējumu par prioritāti; aicina ES palielināt atbalstu valsts nodrošinātajai vidusskolas izglītībai gan akadēmiskās, gan arī tehniskās izglītības un profesionālās apmācības ziņā; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka, ņemot vērā skolu trūkumu, skolotāju nepietiekamo apmācību un novecojušās mācību programmas un aprīkojumu – faktorus, kas jau ir noveduši pie vidusskolas izglītības kvalitātes un atbilstības pasliktināšanās Subsahāras Āfrikā –, tādi pieprasījuma ierobežojumi kā nespēja samaksāt mācību maksu, ir padarījuši jo īpaši vidusskolas izglītību nepieejamu daudziem iedzīvotāju segmentiem; atzīst, ka valsts nodrošinātās izglītības ierobežotā finansējuma kontekstā no privātiem līdzekļu avotiem finansētu iestāžu sniegtā izglītība un apmācība var atvieglot izmaksas; tomēr norāda uz risku, ka var palielināties nevienlīdzība starp nabadzīgi finansētām valsts skolām, kas galveno uzmanību pievērš lauku apvidiem un ģimenēm ar nelieliem ienākumiem, un privātām skolām, kuras apkalpo turīgākas ģimenes pilsētās; tādēļ brīdina ĀKK valstis nepieļaut divu dažādu tempu veidošanos izglītības sistēmā, ņemot vērā, ka privātā finansējuma piesaistīšana rada nevienlīdzības palielināšanās risku, un aicina noteikt publisko finansējumu par prioritāti; aicina ES palielināt atbalstu valsts nodrošinātajai vidusskolas izglītībai gan akadēmiskās, gan arī tehniskās izglītības un profesionālās apmācības ziņā;

| 35. | uzteic ES un ĀKK iestāžu darbu EDULINK un ĀKK zinātnes un tehnoloģiju programmu īstenošanā un prasa, lai šajās iniciatīvās gūtā pieredze 11. EAF tiktu plašāk piemērota citās izglītības, arodapmācības un tehniskās izglītības jomās; |
| --- | --- |

35.

uzteic ES un ĀKK iestāžu darbu EDULINK un ĀKK zinātnes un tehnoloģiju programmu īstenošanā un prasa, lai šajās iniciatīvās gūtā pieredze 11. EAF tiktu plašāk piemērota citās izglītības, arodapmācības un tehniskās izglītības jomās;

| 36. | mudina ĀKK valstu valdības prioritizēt izglītību kā plānošanas procesa vienu no galvenajām nozarēm ar valsts, reģionālajiem un ĀKK valstu iekšējiem piešķīrumiem saistīto 11. EAF dokumentu sagatavošanā un prasa visās attīstības sadarbības jomās kā svarīgu jautājumu iekļaut pamatizglītību; |
| --- | --- |

36.

mudina ĀKK valstu valdības prioritizēt izglītību kā plānošanas procesa vienu no galvenajām nozarēm ar valsts, reģionālajiem un ĀKK valstu iekšējiem piešķīrumiem saistīto 11. EAF dokumentu sagatavošanā un prasa visās attīstības sadarbības jomās kā svarīgu jautājumu iekļaut pamatizglītību;

| 37. | aicina ĀKK valstu augstākās izglītības iestādes aktīvi piedalīties ES Erasmus+ programmās, jo īpaši attiecībā uz veiktspējas palielināšanas projektiem, kuru mērķis ir attīstīt un reformēt augstākās izglītības iestādes un sistēmas, uzlabojot to kvalitāti un atbilstību, kā arī veicinot reģionālo sadarbību un palielinot konverģenci; |
| --- | --- |

37.

aicina ĀKK valstu augstākās izglītības iestādes aktīvi piedalīties ES Erasmus+ programmās, jo īpaši attiecībā uz veiktspējas palielināšanas projektiem, kuru mērķis ir attīstīt un reformēt augstākās izglītības iestādes un sistēmas, uzlabojot to kvalitāti un atbilstību, kā arī veicinot reģionālo sadarbību un palielinot konverģenci;

| 38. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu reformēt jaunattīstības valstīm paredzētās profesionālās izglītības un apmācības programmas, kā arī citus ar profesionālo izglītību un apmācību saistītus projektus, lai ieviestu jaunu stratēģiju, kas balstīta uz zināšanām un darba tirgus situācijas izpratni, publiskā un privātā sektora partnerību un labāku pārvaldību, nodrošinot ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem, kuriem būtu jāsaglabā ĀKK valstīm raksturīgās īpašās iezīmes un vērtības, vienlaikus saudzējot vidi un nodrošinot kvalitatīvas darbvietas tā, lai iespējas darba tirgū būtu vienlīdzīgas abiem dzimumiem; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu reformēt jaunattīstības valstīm paredzētās profesionālās izglītības un apmācības programmas, kā arī citus ar profesionālo izglītību un apmācību saistītus projektus, lai ieviestu jaunu stratēģiju, kas balstīta uz zināšanām un darba tirgus situācijas izpratni, publiskā un privātā sektora partnerību un labāku pārvaldību, nodrošinot ilgtspējīgu attīstību, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem, kuriem būtu jāsaglabā ĀKK valstīm raksturīgās īpašās iezīmes un vērtības, vienlaikus saudzējot vidi un nodrošinot kvalitatīvas darbvietas tā, lai iespējas darba tirgū būtu vienlīdzīgas abiem dzimumiem;

| 39. | aicina ar izglītības nozares un darba tirgus pastāvīgas mijiedarbības palīdzību īstenot projektus, kuru mērķis būtu darbvietu radīšana; |
| --- | --- |

39.

aicina ar izglītības nozares un darba tirgus pastāvīgas mijiedarbības palīdzību īstenot projektus, kuru mērķis būtu darbvietu radīšana;

| 40. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, UNESCO un ANO Bērnu fondam. |
| --- | --- |

40.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, Āfrikas Savienībai, Panāfrikas parlamentam, UNESCO un ANO Bērnu fondam.

REZOLŪCIJA (14)

par dabas katastrofu Vanuatu (un kaimiņvalstīs) – turpmākā rīcība, tostarp reģionālā sadarbība

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | rīkojot sanāksmi 2015. gada 15.–17. jūnijā Suvā (Fidži), |
| --- | --- |

—

rīkojot sanāksmi 2015. gada 15.–17. jūnijā Suvā (Fidži),

| — | ņemot vērā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā un 2010. gada 22. jūnijā (Kotonū nolīgums), un jo īpaši tā 32. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, kas parakstīts Kotonū 2000. gada 23. jūnijā un pārskatīts 2005. gada 25. jūnijā un 2010. gada 22. jūnijā (Kotonū nolīgums), un jo īpaši tā 32. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. un 214. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. un 214. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu,

| — | ņemot vērā 2005. gada 20. decembra Eiropas konsensu attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 20. decembra Eiropas konsensu attīstības jomā,

| — | ņemot vērā 2007. gada 18. decembra Eiropas konsensu par humāno palīdzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 18. decembra Eiropas konsensu par humāno palīdzību,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, ar ko tika noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), kurus kā kritērijus nabadzības novēršanai kopīgi noteica starptautiskā sabiedrība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, ar ko tika noteikti Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM), kurus kā kritērijus nabadzības novēršanai kopīgi noteica starptautiskā sabiedrība,

| — | ņemot vērā dokumentu “Hjogo rīcības pamatplāns 2005.–2015. gadam: veidot valstu un kopienu noturību pret katastrofām”, kas tika pieņemts Pasaules konferencē par katastrofu samazināšanu, kura norisinājās 2005. gada janvārī Kobē, Hjogo (Japāna), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Hjogo rīcības pamatplāns 2005.–2015. gadam: veidot valstu un kopienu noturību pret katastrofām”, kas tika pieņemts Pasaules konferencē par katastrofu samazināšanu, kura norisinājās 2005. gada janvārī Kobē, Hjogo (Japāna),

| — | ņemot vērā Sendai Katastrofu riska mazināšanas pamatprogrammu 2015.–2030. gadam, ko pieņēma ANO Pasaules konferencē par katastrofu samazināšanu, kura norisinājās 2015. gada 14.–18. martā Sendai (Japāna), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sendai Katastrofu riska mazināšanas pamatprogrammu 2015.–2030. gadam, ko pieņēma ANO Pasaules konferencē par katastrofu samazināšanu, kura norisinājās 2015. gada 14.–18. martā Sendai (Japāna),

| — | ņemot vērā Niues Deklarāciju par klimata pārmaiņām, ko pieņēma Klusā okeāna salu foruma samitā, kas norisinājās 2008. gada 19. augustā Alofi (Niue); ņemot vērā Klusā okeāna salu foruma valstu un Eiropas Savienības 2008. gada 7. novembra deklarāciju par klimata pārmaiņām un stratēģiju Klusā okeāna reģionam, ko 2014. gada maijā Paulau pieņēma Klusā okeāna salu foruma vadītāji, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Niues Deklarāciju par klimata pārmaiņām, ko pieņēma Klusā okeāna salu foruma samitā, kas norisinājās 2008. gada 19. augustā Alofi (Niue); ņemot vērā Klusā okeāna salu foruma valstu un Eiropas Savienības 2008. gada 7. novembra deklarāciju par klimata pārmaiņām un stratēģiju Klusā okeāna reģionam, ko 2014. gada maijā Paulau pieņēma Klusā okeāna salu foruma vadītāji,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas par starptautisko stratēģiju katastrofu samazināšanai un 2014. gada 14. novembra rezolūciju par mazo salu jaunattīstības valstu paātrināto rīcības veidu (SAMOA) plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas par starptautisko stratēģiju katastrofu samazināšanai un 2014. gada 14. novembra rezolūciju par mazo salu jaunattīstības valstu paātrināto rīcības veidu (SAMOA) plānu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 29. maija paziņojumu “ES attiecības ar Klusā okeāna salām – stratēģija nostiprinātām partnerattiecībām” (COM(2006) 248) un Komisijas un Komisijas priekšsēdētājas vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu “Ceļā uz atjauninātu ES un Klusā okeāna valstu partnerību attīstības jomā” (JOIN(2012) 6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 29. maija paziņojumu “ES attiecības ar Klusā okeāna salām – stratēģija nostiprinātām partnerattiecībām” (COM(2006) 248) un Komisijas un Komisijas priekšsēdētājas vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu “Ceļā uz atjauninātu ES un Klusā okeāna valstu partnerību attīstības jomā” (JOIN(2012) 6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. septembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošana starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas” (COM(2007) 540), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. septembra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošana starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas” (COM(2007) 540),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES dabas katastrofu riska samazināšanas programmas darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES dabas katastrofu riska samazināšanas programmas darbību,

| — | ņemot vērā vajadzību novērtējumu pēc katastrofas, kas 2015. gada aprīlī tika veikts Vanuatu valdības vadībā, un avārijas reaģēšanas plānu, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas birojs (UNOCHA) sagatavoja sadarbībā ar humānās palīdzības partneriem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vajadzību novērtējumu pēc katastrofas, kas 2015. gada aprīlī tika veikts Vanuatu valdības vadībā, un avārijas reaģēšanas plānu, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Humānās palīdzības koordinācijas birojs (UNOCHA) sagatavoja sadarbībā ar humānās palīdzības partneriem,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 14. marta paziņojumu par stāvokli Vanuatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2015. gada 14. marta paziņojumu par stāvokli Vanuatu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas, 2009. gada 4. februāra rezolūciju (15)“2050: nākotne sākas jau šodien – ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” (16), 2012. gada 15. marta rezolūciju par ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (17), 2013. gada 11. decembra rezolūciju “ES nostāja attiecībā uz izturētspēju un katastrofu riska samazināšanu jaunattīstības valstīs: pārtikas nodrošinājuma krīžu sniegtā mācība” (18), 2014. gada 5. februāra rezolūciju par Klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (19) un 2014. gada 26. novembra rezolūciju par ANO 2014. gada Klimata pārmaiņu konferenci (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2008. gada 21. oktobra rezolūciju par Pasaules klimata pārmaiņu alianses izveidošanu starp Eiropas Savienību un nabadzīgajām jaunattīstības valstīm, ko īpaši apdraud klimata pārmaiņas, 2009. gada 4. februāra rezolūciju (15)“2050: nākotne sākas jau šodien – ieteikumi ES turpmākai integrētai politikai saistībā ar klimata pārmaiņām” (16), 2012. gada 15. marta rezolūciju par ceļvedi virzībai uz konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni 2050. gadā (17), 2013. gada 11. decembra rezolūciju “ES nostāja attiecībā uz izturētspēju un katastrofu riska samazināšanu jaunattīstības valstīs: pārtikas nodrošinājuma krīžu sniegtā mācība” (18), 2014. gada 5. februāra rezolūciju par Klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (19) un 2014. gada 26. novembra rezolūciju par ANO 2014. gada Klimata pārmaiņu konferenci (20),

| — | ņemot vērā 1999. gada 1. aprīļa rezolūciju par klimata pārmaiņām un mazo salu jaunattīstības valstīm ĀKK un ES sadarbības kontekstā, 2005. gada 19. novembra rezolūciju par dabas katastrofu cēloņiem un sekām, 2007. gada 22. novembra rezolūciju par dabas katastrofām ĀKK valstīs – ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi) un 2009. gada 9. aprīļa rezolūciju par klimata pārmaiņu izraisītajām sociālajām un ekoloģiskajām sekām ĀKK valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1999. gada 1. aprīļa rezolūciju par klimata pārmaiņām un mazo salu jaunattīstības valstīm ĀKK un ES sadarbības kontekstā, 2005. gada 19. novembra rezolūciju par dabas katastrofu cēloņiem un sekām, 2007. gada 22. novembra rezolūciju par dabas katastrofām ĀKK valstīs – ES finansējums sagatavotībai (EAF līdzekļi) un palīdzībai (Eiropas Kopienas Humānās palīdzības biroja līdzekļi) un 2009. gada 9. aprīļa rezolūciju par klimata pārmaiņu izraisītajām sociālajām un ekoloģiskajām sekām ĀKK valstīs,

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 13. un 14. martā ciklons “Pema” skāra Vanuatu, kļūstot par vienu no smagākajiem tropiskajiem cikloniem, kas jebkad skāris šo valsti; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 13. un 14. martā ciklons “Pema” skāra Vanuatu, kļūstot par vienu no smagākajiem tropiskajiem cikloniem, kas jebkad skāris šo valsti;

| B. | tā kā šis ciklons prasīja daudz upuru un ietekmēja gandrīz trīs ceturtdaļas valsts iedzīvotāju, jo tika iznīcināts vai bojāts īpašums un infrastruktūra, tostarp elektroapgāde un sakaru tīkli, kā arī tika traucēta sociālo pamatpakalpojumu, piemēram, veselības un izglītības pakalpojumu, sniegšana; |
| --- | --- |

B.

tā kā šis ciklons prasīja daudz upuru un ietekmēja gandrīz trīs ceturtdaļas valsts iedzīvotāju, jo tika iznīcināts vai bojāts īpašums un infrastruktūra, tostarp elektroapgāde un sakaru tīkli, kā arī tika traucēta sociālo pamatpakalpojumu, piemēram, veselības un izglītības pakalpojumu, sniegšana;

| C. | tā kā ciklons ir arī nodarījis būtisku kaitējumu kultūraugu, lauksaimniecības dzīvnieku un zivsaimniecības infrastruktūrai, kas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju apdraud pārtikas nodrošinājumu Vanuatu; tā kā valstī, kurā ir akūts ūdens trūkums, tūkstošiem cilvēku vairs nav piekļuves drošam dzeramajam ūdenim; |
| --- | --- |

C.

tā kā ciklons ir arī nodarījis būtisku kaitējumu kultūraugu, lauksaimniecības dzīvnieku un zivsaimniecības infrastruktūrai, kas saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju apdraud pārtikas nodrošinājumu Vanuatu; tā kā valstī, kurā ir akūts ūdens trūkums, tūkstošiem cilvēku vairs nav piekļuves drošam dzeramajam ūdenim;

| D. | tā kā ciklons “Pema” iznīcināja arī sociāli ekonomiskās infrastruktūras salu valstīs Tuvalu, Zālamana Salās un Kiribati, negatīvi ietekmējot šo valstu iedzīvotāju veselību un iztiku; |
| --- | --- |

D.

tā kā ciklons “Pema” iznīcināja arī sociāli ekonomiskās infrastruktūras salu valstīs Tuvalu, Zālamana Salās un Kiribati, negatīvi ietekmējot šo valstu iedzīvotāju veselību un iztiku;

| E. | tā kā Vanuatu ģeogrāfija, kurā ir iekļautas vairāk nekā 80 mazas salas, apgrūtina seku likvidēšanu un postījumu novērtēšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Vanuatu ģeogrāfija, kurā ir iekļautas vairāk nekā 80 mazas salas, apgrūtina seku likvidēšanu un postījumu novērtēšanu;

| F. | tā kā dabas katastrofas vairāk skar neaizsargātas iedzīvotāju grupas, piemēram. sievietes, bērnus un cilvēkus ar invaliditāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā dabas katastrofas vairāk skar neaizsargātas iedzīvotāju grupas, piemēram. sievietes, bērnus un cilvēkus ar invaliditāti;

| G. | tā kā starptautiskajai sabiedrībai ir morāls pienākums sniegt humānu un finansiālu palīdzību ciklonā “Pema” cietušajām valstīm, tostarp loģistikas un operāciju atbalstu; |
| --- | --- |

G.

tā kā starptautiskajai sabiedrībai ir morāls pienākums sniegt humānu un finansiālu palīdzību ciklonā “Pema” cietušajām valstīm, tostarp loģistikas un operāciju atbalstu;

| H. | tā kā 2015. gada 30. aprīlīUNOCHA finansēšanas izsekošanas sistēmā, sasniedzot izvirzītos mērķus, tika reģistrēti USD 33,4 miljoni finansiālo ieguldījumu, tostarp finansējums no ES un tās dalībvalstīm, citiem attīstības partneriem un starptautiskām finanšu iestādēm, kā arī no privātiem līdzekļu devējiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2015. gada 30. aprīlīUNOCHA finansēšanas izsekošanas sistēmā, sasniedzot izvirzītos mērķus, tika reģistrēti USD 33,4 miljoni finansiālo ieguldījumu, tostarp finansējums no ES un tās dalībvalstīm, citiem attīstības partneriem un starptautiskām finanšu iestādēm, kā arī no privātiem līdzekļu devējiem;

| I. | tā kā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ES no 11. Eiropas Attīstības fonda ir piešķīrusi Vanuatu aptuveni EUR 31 miljonu, orientējoties uz valsts indikatīvajā programmā paredzēto lauku attīstību; |
| --- | --- |

I.

tā kā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ES no 11. Eiropas Attīstības fonda ir piešķīrusi Vanuatu aptuveni EUR 31 miljonu, orientējoties uz valsts indikatīvajā programmā paredzēto lauku attīstību;

| J. | tā kā tādas dabas katastrofas, piemēram, ciklons “Pema”, apliecina mazo salu jaunattīstības valstu neaizsargātību un ārkārtīgo ietekmējamību un norāda uz to, ka jāpievērš lielāka uzmanība to izturētspējas veidošanas vajadzībām; |
| --- | --- |

J.

tā kā tādas dabas katastrofas, piemēram, ciklons “Pema”, apliecina mazo salu jaunattīstības valstu neaizsargātību un ārkārtīgo ietekmējamību un norāda uz to, ka jāpievērš lielāka uzmanība to izturētspējas veidošanas vajadzībām;

| K. | tā kā jaunattīstības valstis, jo īpaši mazo salu jaunattīstības valstis, ir mazāk veicinājušas klimata pārmaiņas, bet saskaras ar to smagākajām sociālajām un vides sekām; |
| --- | --- |

K.

tā kā jaunattīstības valstis, jo īpaši mazo salu jaunattīstības valstis, ir mazāk veicinājušas klimata pārmaiņas, bet saskaras ar to smagākajām sociālajām un vides sekām;

| L. | tā kā miljoniem cilvēku visā pasaulē ir spiesti migrēt dabas katastrofu, tostarp klimata katastrofu, dēļ, kas izraisa humanitārās krīzes, strauju urbanizāciju un ar to saistītu graustu veidošanos, kā arī aptur ĀKK valstu attīstību; tā kā šiem migrantiem nav oficiāla patvēruma meklētāja statusa; |
| --- | --- |

L.

tā kā miljoniem cilvēku visā pasaulē ir spiesti migrēt dabas katastrofu, tostarp klimata katastrofu, dēļ, kas izraisa humanitārās krīzes, strauju urbanizāciju un ar to saistītu graustu veidošanos, kā arī aptur ĀKK valstu attīstību; tā kā šiem migrantiem nav oficiāla patvēruma meklētāja statusa;

| M. | tā kā klimata pārmaiņu izraisītā jūras līmeņa un temperatūras paaugstināšanās un biežākas ekstremālas laika apstākļu parādības būtiski ietekmēs Klusā okeāna reģiona piekrastes un jūras ekosistēmu, bioloģisko daudzveidību, ūdens un augsnes resursus, pārtikas piegādi un cilvēku iztiku, tā kavējot Klusā okeāna reģiona valstu IKP pieaugumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā klimata pārmaiņu izraisītā jūras līmeņa un temperatūras paaugstināšanās un biežākas ekstremālas laika apstākļu parādības būtiski ietekmēs Klusā okeāna reģiona piekrastes un jūras ekosistēmu, bioloģisko daudzveidību, ūdens un augsnes resursus, pārtikas piegādi un cilvēku iztiku, tā kavējot Klusā okeāna reģiona valstu IKP pieaugumu;

| N. | tā kā jautājumi, kas ir saistīti klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, bija iekļauti ANO 2014. gada Klimata pārmaiņu konferencē (COP 20); tā kā COP 20 secinājumus ir paredzēts izmantot kā satvaru ANO Klimata pārmaiņu konferencei (COP 21), kas 2015. gada decembrī notiks Parīzē; |
| --- | --- |

N.

tā kā jautājumi, kas ir saistīti klimata pārmaiņu mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, bija iekļauti ANO 2014. gada Klimata pārmaiņu konferencē (COP 20); tā kā COP 20 secinājumus ir paredzēts izmantot kā satvaru ANO Klimata pārmaiņu konferencei (COP 21), kas 2015. gada decembrī notiks Parīzē;

| O. | tā kā klimata pārmaiņas un vides degradācija kavē Rio+ ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

O.

tā kā klimata pārmaiņas un vides degradācija kavē Rio+ ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu,

| 1. | izsaka dziļu līdzjūtību ciklona “Pema” skartajām valstīm un upuru ģimenēm un pauž solidaritāti ar cilvēkiem, kas postījumu dēļ tika ievainoti vai zaudēja pajumti; pauž patiesu apbrīnu par visu humānās palīdzības sniedzēju veiktajiem pasākumiem pēc ciklona; |
| --- | --- |

1.

izsaka dziļu līdzjūtību ciklona “Pema” skartajām valstīm un upuru ģimenēm un pauž solidaritāti ar cilvēkiem, kas postījumu dēļ tika ievainoti vai zaudēja pajumti; pauž patiesu apbrīnu par visu humānās palīdzības sniedzēju veiktajiem pasākumiem pēc ciklona;

| 2. | pauž atzinību par Vanuatu valdības un iedzīvotāju milzīgajiem centieniem novērst ciklona radītās postošās sekas; atzinīgi vērtē vajadzību novērtējumu pēc katastrofas, kas ļauj turpināt koordinētu un laicīgu atveseļošanas programmu; atzinīgi vērtē starptautisko līdzekļu devēju līdz šim sniegto palīdzību, tostarp ārkārtas ieguldījumus, ko nodrošināja Eiropas Savienība, ĀKK valstu grupa, Apvienoto Nāciju Organizācija un citas starptautiskās organizācijas, kā arī citas attīstītās valstis un starptautiskās finanšu iestādes; |
| --- | --- |

2.

pauž atzinību par Vanuatu valdības un iedzīvotāju milzīgajiem centieniem novērst ciklona radītās postošās sekas; atzinīgi vērtē vajadzību novērtējumu pēc katastrofas, kas ļauj turpināt koordinētu un laicīgu atveseļošanas programmu; atzinīgi vērtē starptautisko līdzekļu devēju līdz šim sniegto palīdzību, tostarp ārkārtas ieguldījumus, ko nodrošināja Eiropas Savienība, ĀKK valstu grupa, Apvienoto Nāciju Organizācija un citas starptautiskās organizācijas, kā arī citas attīstītās valstis un starptautiskās finanšu iestādes;

| 3. | mudina starptautisko sabiedrību turpināt un veicināt to resursu mobilizēšanu, kas nepieciešami, lai atjaunotu ciklona “Pema” izpostītās infrastruktūras Vanuatu, Tuvalu, Zālamana Salās un Kiribati, un darīt to efektīvā un saskaņotā veidā; |
| --- | --- |

3.

mudina starptautisko sabiedrību turpināt un veicināt to resursu mobilizēšanu, kas nepieciešami, lai atjaunotu ciklona “Pema” izpostītās infrastruktūras Vanuatu, Tuvalu, Zālamana Salās un Kiribati, un darīt to efektīvā un saskaņotā veidā;

| 4. | atgādina, ka ārkārtas palīdzība, kas paredzēta Vanuatu atjaunošanai, būtu jānovirza steidzamām un kritiskām problēmām, piemēram, dzeramajam ūdenim, sanitārajai infrastruktūrai, pārtikas nodrošinājumam, izglītībai, mājokļiem, kā arī sakaru sistēmām un infrastruktūrai; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka ārkārtas palīdzība, kas paredzēta Vanuatu atjaunošanai, būtu jānovirza steidzamām un kritiskām problēmām, piemēram, dzeramajam ūdenim, sanitārajai infrastruktūrai, pārtikas nodrošinājumam, izglītībai, mājokļiem, kā arī sakaru sistēmām un infrastruktūrai;

| 5. | uzsver, ka pašreiz starptautiskajiem līdzekļu sniedzējiem ir efektīvi jākoordinē humānās palīdzības sniegšana, tāpēc ka uzsvars tiek pārlikts uz ilgtermiņa atveseļošanu un attīstību, ekonomikas izaugsmi, lauksaimniecības attīstību, jo īpaši lauku apvidos, un palīdzības sniegšanu tūrisma nozares atjaunošanā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka pašreiz starptautiskajiem līdzekļu sniedzējiem ir efektīvi jākoordinē humānās palīdzības sniegšana, tāpēc ka uzsvars tiek pārlikts uz ilgtermiņa atveseļošanu un attīstību, ekonomikas izaugsmi, lauksaimniecības attīstību, jo īpaši lauku apvidos, un palīdzības sniegšanu tūrisma nozares atjaunošanā;

| 6. | uzsver, ka ES valstu indikatīvajā programmā galvenajam mērķim vajadzētu būt palīdzības, atveseļošanas un attīstības apvienošanai, īpaši orientējoties uz izturētspēju, lai novērstu ar operācijām un finansēm saistītās atšķirības, kas ir starp palīdzības un attīstības posmu; aicina Komisiju nodrošināt, lai tās palīdzība tiktu saskaņota ar Klusā okeāna reģionālajām un valstu prioritātēm un atbilstu pašreizējiem reģionālajiem un valstu īstenošanas mehānismiem; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ES valstu indikatīvajā programmā galvenajam mērķim vajadzētu būt palīdzības, atveseļošanas un attīstības apvienošanai, īpaši orientējoties uz izturētspēju, lai novērstu ar operācijām un finansēm saistītās atšķirības, kas ir starp palīdzības un attīstības posmu; aicina Komisiju nodrošināt, lai tās palīdzība tiktu saskaņota ar Klusā okeāna reģionālajām un valstu prioritātēm un atbilstu pašreizējiem reģionālajiem un valstu īstenošanas mehānismiem;

| 7. | aicina arī Vanuatu valdību un mazo salu valstu valdības pārskatīt savus valsts attīstības plānus, nabadzības mazināšanas stratēģijas un nozaru politiku un stratēģiju, lai īstenotu pasākumus tādās jomās kā pielāgošanās klimata pārmaiņām un būvniecības plānošana, kas var palīdzēt novērst un mazināt dabas katastrofu sekas; |
| --- | --- |

7.

aicina arī Vanuatu valdību un mazo salu valstu valdības pārskatīt savus valsts attīstības plānus, nabadzības mazināšanas stratēģijas un nozaru politiku un stratēģiju, lai īstenotu pasākumus tādās jomās kā pielāgošanās klimata pārmaiņām un būvniecības plānošana, kas var palīdzēt novērst un mazināt dabas katastrofu sekas;

| 8. | uzsver, ka ir nepieciešams izstrādāt koordinētas reģionālās pieejas un nodrošināt paraugprakses apmaiņu, vienlaikus izmantojot vietējās un tradicionālās zināšanas kā svarīgu katastrofu risku pārvaldības līdzekli, lai nodrošinātu ātru un efektīvu reaģēšanu uz katastrofām un klimata pārmaiņu apkarošanu, tostarp attiecībā uz Klusā okeāna salu rīcības pamatprincipiem saistībā ar klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ir nepieciešams izstrādāt koordinētas reģionālās pieejas un nodrošināt paraugprakses apmaiņu, vienlaikus izmantojot vietējās un tradicionālās zināšanas kā svarīgu katastrofu risku pārvaldības līdzekli, lai nodrošinātu ātru un efektīvu reaģēšanu uz katastrofām un klimata pārmaiņu apkarošanu, tostarp attiecībā uz Klusā okeāna salu rīcības pamatprincipiem saistībā ar klimata pārmaiņām;

| 9. | aicina starptautisko sabiedrību noteikt un novērst tiesiskos trūkumus, kas ir attiecībā uz vides migrantu aizsardzību; iesaka izskatīt reģionāla vai starptautiska līmeņa noteikumus vai nolīgumus par patvērumu, ņemot vērā to salu valstu milzīgo neaizsargātību, kam draud applūšana; norāda arī to, ka būtu jāizstrādā un jāizmanto dokumenti, kas ir paredzēti, lai aizsargātu vides migrantu identitāti, kultūru un tradīcijas; ņem vērā Nansena iniciatīvu, kuras mērķis ir panākt vienprātību par aizsardzības programmu pārvietotām personām, kuras ir skārušas dabas katastrofas un klimata pārmaiņas, un aicina ES piedalīties šajā procesā; |
| --- | --- |

9.

aicina starptautisko sabiedrību noteikt un novērst tiesiskos trūkumus, kas ir attiecībā uz vides migrantu aizsardzību; iesaka izskatīt reģionāla vai starptautiska līmeņa noteikumus vai nolīgumus par patvērumu, ņemot vērā to salu valstu milzīgo neaizsargātību, kam draud applūšana; norāda arī to, ka būtu jāizstrādā un jāizmanto dokumenti, kas ir paredzēti, lai aizsargātu vides migrantu identitāti, kultūru un tradīcijas; ņem vērā Nansena iniciatīvu, kuras mērķis ir panākt vienprātību par aizsardzības programmu pārvietotām personām, kuras ir skārušas dabas katastrofas un klimata pārmaiņas, un aicina ES piedalīties šajā procesā;

| 10. | atbalsta Sendai Katastrofu riska mazināšanas pamatprogrammas 2015.–2030. gadam secinājumus kā svarīgu virzību, lai novērstu katastrofu un to sarežģītības radītās ietekmes palielināšanos; uzsver, ka ir nepieciešams īstenot Sendai konferencē pieņemtos mērķus, jo īpaši nodrošināt publisko finansējumu un ieguldījumus infrastruktūrā, lai novērstu dabas katastrofu risku, bet arī attiecībā uz transporta un veselības jomu, dzeramā ūdens un izglītības pieejamību, lai novērstu jaunas humānās katastrofas izveidošanos šajā reģionā; |
| --- | --- |

10.

atbalsta Sendai Katastrofu riska mazināšanas pamatprogrammas 2015.–2030. gadam secinājumus kā svarīgu virzību, lai novērstu katastrofu un to sarežģītības radītās ietekmes palielināšanos; uzsver, ka ir nepieciešams īstenot Sendai konferencē pieņemtos mērķus, jo īpaši nodrošināt publisko finansējumu un ieguldījumus infrastruktūrā, lai novērstu dabas katastrofu risku, bet arī attiecībā uz transporta un veselības jomu, dzeramā ūdens un izglītības pieejamību, lai novērstu jaunas humānās katastrofas izveidošanos šajā reģionā;

| 11. | aicina vietējiem lauksaimniekiem nodrošināt pieeju lauksaimniecības aprīkojumam, ģenētiski nemodificētām sēklām un augu šķirnēm, kas ir piemērotas Vanuatu klimatam un pārtikas ražošanas apstākļiem, lai valsts pēc iespējas ātrāk var turpināt lauksaimniecības produktu ražošanu un panākt pārtikas nodrošinājumu; |
| --- | --- |

11.

aicina vietējiem lauksaimniekiem nodrošināt pieeju lauksaimniecības aprīkojumam, ģenētiski nemodificētām sēklām un augu šķirnēm, kas ir piemērotas Vanuatu klimatam un pārtikas ražošanas apstākļiem, lai valsts pēc iespējas ātrāk var turpināt lauksaimniecības produktu ražošanu un panākt pārtikas nodrošinājumu;

| 12. | atgādina, ka klimata pārmaiņas nav atsevišķa vides problēma, bet gan daļa no attīstības programmas, kurai gan ES, gan Klusā okeāna reģiona valstīm jāpiešķir īpaša prioritāte; uzsver, ka jaunattīstības valstis, jo īpaši mazo salu jaunattīstības valstis, ir mazāk veicinājušas klimata pārmaiņas, bet saskaras ar to smagākajām sociālajām un vides sekām; uzsver, ka klimata pārmaiņas rada nopietnus draudus nabadzības mazināšanai Klusā okeāna reģionā, negatīvi ietekmējot lauksaimniecību, zivsaimniecību un koraļļu rifus, tūrisma un veselības nozari; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka klimata pārmaiņas nav atsevišķa vides problēma, bet gan daļa no attīstības programmas, kurai gan ES, gan Klusā okeāna reģiona valstīm jāpiešķir īpaša prioritāte; uzsver, ka jaunattīstības valstis, jo īpaši mazo salu jaunattīstības valstis, ir mazāk veicinājušas klimata pārmaiņas, bet saskaras ar to smagākajām sociālajām un vides sekām; uzsver, ka klimata pārmaiņas rada nopietnus draudus nabadzības mazināšanai Klusā okeāna reģionā, negatīvi ietekmējot lauksaimniecību, zivsaimniecību un koraļļu rifus, tūrisma un veselības nozari;

| 13. | šajā saistībā aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis nodrošināt, lai attīstības programma laikposmam pēc 2015. gada attiektos uz ĀKK un mazo salu jaunattīstības valstu vajadzībām, jo īpaši saistībā ar klimata pārmaiņu ietekmi un izturētspējas veicināšanu pret dabas katastrofām; |
| --- | --- |

13.

šajā saistībā aicina ĀKK valstis un ES dalībvalstis nodrošināt, lai attīstības programma laikposmam pēc 2015. gada attiektos uz ĀKK un mazo salu jaunattīstības valstu vajadzībām, jo īpaši saistībā ar klimata pārmaiņu ietekmi un izturētspējas veicināšanu pret dabas katastrofām;

| 14. | uzsver, ka pasaules valstīm, kuras rada vairāk siltumnīcefekta gāzu emisiju, steidzami jāizvirza mērķi un jāapņemas ievērojami samazināt emisiju daudzumu, kā arī atbalstīt neaizsargātākās valstis, palīdzot tām pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt klimata pārmaiņu ietekmi; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka pasaules valstīm, kuras rada vairāk siltumnīcefekta gāzu emisiju, steidzami jāizvirza mērķi un jāapņemas ievērojami samazināt emisiju daudzumu, kā arī atbalstīt neaizsargātākās valstis, palīdzot tām pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt klimata pārmaiņu ietekmi;

| 15. | uzsver, ka COP 21 ir vienreizēja iespēja risināt klimata pārmaiņu problēmu un izveidot sasaisti ar ANO darbu pie attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada; tāpēc aicina ĀKK valstu grupu, ES dalībvalstis un Komisiju COP 21 konferencē Parīzē galvenokārt pievērst uzmanību klimata pārmaiņām un gatavību katastrofām un to novēršanu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka COP 21 ir vienreizēja iespēja risināt klimata pārmaiņu problēmu un izveidot sasaisti ar ANO darbu pie attīstības programmas laikposmam pēc 2015. gada; tāpēc aicina ĀKK valstu grupu, ES dalībvalstis un Komisiju COP 21 konferencē Parīzē galvenokārt pievērst uzmanību klimata pārmaiņām un gatavību katastrofām un to novēršanu;

| 16. | mudina attīstības partnerus un privāto sektoru palielināt tehnisko un finansiālo atbalstu (tostarp izmantojot inovatīvus finansēšanas mehānismus) Klusā okeāna salu valstu centieniem virzīties uz alternatīviem un atjaunojamiem enerģijas avotiem, energoefektivitāti, ilgtspējīgu transportu, ekosistēmas aizsardzību un tehnoloģiju attīstību un nodošanu, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, jo īpaši lauksaimniecībā un ūdens apsaimniekošanā; |
| --- | --- |

16.

mudina attīstības partnerus un privāto sektoru palielināt tehnisko un finansiālo atbalstu (tostarp izmantojot inovatīvus finansēšanas mehānismus) Klusā okeāna salu valstu centieniem virzīties uz alternatīviem un atjaunojamiem enerģijas avotiem, energoefektivitāti, ilgtspējīgu transportu, ekosistēmas aizsardzību un tehnoloģiju attīstību un nodošanu, lai mazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos tām, jo īpaši lauksaimniecībā un ūdens apsaimniekošanā;

| 17. | mudina ĀKK valstis, jo īpaši ĀKK mazo salu jaunattīstības valstis, izstrādāt mehānismus, lai gatavībā katastrofām un to mazināšanā, ārkārtas palīdzībā un intervences reaģēšanā un rekonstrukcijā pēc katastrofām iesaistītu publisko un privāto sektoru un NVO; |
| --- | --- |

17.

mudina ĀKK valstis, jo īpaši ĀKK mazo salu jaunattīstības valstis, izstrādāt mehānismus, lai gatavībā katastrofām un to mazināšanā, ārkārtas palīdzībā un intervences reaģēšanā un rekonstrukcijā pēc katastrofām iesaistītu publisko un privāto sektoru un NVO;

| 18. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ANO ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdībām un parlamentiem, Vanuatu prezidentam un Vanuatu parlamenta priekšsēdētājam, Klusā okeāna kopienas sekretariāta ģenerāldirektoram un Klusā okeāna reģionālās vides programmas sekretariāta ģenerāldirektoram. |
| --- | --- |

18.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ANO ģenerālsekretāram, ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Eiropas Savienības Padomes prezidentūrai, ES dalībvalstu un ĀKK valstu valdībām un parlamentiem, Vanuatu prezidentam un Vanuatu parlamenta priekšsēdētājam, Klusā okeāna kopienas sekretariāta ģenerāldirektoram un Klusā okeāna reģionālās vides programmas sekretariāta ģenerāldirektoram.

REZOLŪCIJA (21)

par stāvokli Centrālāfrikas Republikā

ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja,

| — | rīkojot sanāksmi 2015. gada 15.–17. jūnijā Suvā (Fidži), |
| --- | --- |

—

rīkojot sanāksmi 2015. gada 15.–17. jūnijā Suvā (Fidži),

| — | ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 18. panta 2. punktu;

| — | ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Kotonū nolīgumu,

| — | ņemot vērā Librevilas 2013. gada 11. janvāra Nolīgumu par politiskās un militārās krīzes atrisināšanu Centrālāfrikas Republikā (CĀR), kuru parakstīja Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS) valstu un valdību vadītāju uzraudzībā un kurā izklāstīti nosacījumi, kā izbeigt krīzi CĀR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Librevilas 2013. gada 11. janvāra Nolīgumu par politiskās un militārās krīzes atrisināšanu Centrālāfrikas Republikā (CĀR), kuru parakstīja Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas (ECCAS) valstu un valdību vadītāju uzraudzībā un kurā izklāstīti nosacījumi, kā izbeigt krīzi CĀR,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2013. gada 24. janvāra Rezolūciju Nr. 2088 (2013), 2013. gada 10. oktobra Rezolūciju Nr. 2121 (2013), 2013. gada 5. decembra Rezolūciju Nr. 2127 (2013), 2014. gada 28. janvāra Rezolūciju Nr. 2134 (2014), 2014. gada 10. aprīļa Rezolūciju Nr. 2149 (2014), 2014. gada 21. oktobra Rezolūciju Nr. 2181 (2014), 2015. gada 22. janvāra Rezolūciju Nr. 2196 (2015), 2015. gada 26. marta Rezolūciju Nr. 2212 (2015) un 2015. gada 28. aprīļa Rezolūciju Nr. 2217 (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2013. gada 24. janvāra Rezolūciju Nr. 2088 (2013), 2013. gada 10. oktobra Rezolūciju Nr. 2121 (2013), 2013. gada 5. decembra Rezolūciju Nr. 2127 (2013), 2014. gada 28. janvāra Rezolūciju Nr. 2134 (2014), 2014. gada 10. aprīļa Rezolūciju Nr. 2149 (2014), 2014. gada 21. oktobra Rezolūciju Nr. 2181 (2014), 2015. gada 22. janvāra Rezolūciju Nr. 2196 (2015), 2015. gada 26. marta Rezolūciju Nr. 2212 (2015) un 2015. gada 28. aprīļa Rezolūciju Nr. 2217 (2015),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2014. gada 18. decembra paziņojumu S/PRST/2014/28, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2014. gada 18. decembra paziņojumu S/PRST/2014/28,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2015. gada 29. janvāra vēstuli ANO Drošības padomes priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra 2015. gada 29. janvāra vēstuli ANO Drošības padomes priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 7  329. sanāksmi, kas notika 2014. gada 9. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 7  329. sanāksmi, kas notika 2014. gada 9. decembrī,

| — | ņemot vērā Starptautiskās izmeklēšanas komisijas par Centrālāfrikas Republiku 2014. gada 19. decembra galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās izmeklēšanas komisijas par Centrālāfrikas Republiku 2014. gada 19. decembra galīgo ziņojumu,

| — | ņemot vērā to, ka 2013. gada maijā tika izveidota Centrālāfrikas Republikas starptautiskā kontaktgrupa, kuras uzdevums ir koordinēt pasākumus, kas tiek īstenoti reģionālā, kontinentālā un starptautiskā līmenī, lai atrastu ilglaicīgu risinājumu valsts pastāvīgajām problēmām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2013. gada maijā tika izveidota Centrālāfrikas Republikas starptautiskā kontaktgrupa, kuras uzdevums ir koordinēt pasākumus, kas tiek īstenoti reģionālā, kontinentālā un starptautiskā līmenī, lai atrastu ilglaicīgu risinājumu valsts pastāvīgajām problēmām,

| — | ņemot vērā secinājumus, kas tika pieņemti 2015. gada 16. martā Brazavilā (Kongo Republika) starptautiskās kontaktgrupas septītajā sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, kas tika pieņemti 2015. gada 16. martā Brazavilā (Kongo Republika) starptautiskās kontaktgrupas septītajā sanāksmē,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas 2015. gada 16. februāra paziņojumu presei “ES 2015. gadā palielina humāno palīdzību līdz EUR 156 miljoniem, lai apmierinātu Sāhelas reģiona pieaugošās vajadzības”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas 2015. gada 16. februāra paziņojumu presei “ES 2015. gadā palielina humāno palīdzību līdz EUR 156 miljoniem, lai apmierinātu Sāhelas reģiona pieaugošās vajadzības”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas 2015. gada 8. jūnijā publicēto paziņojumu presei “Vēlēšanām Centrālāfrikas Republikā steidzami nepieciešams USD 21 miljons”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas 2015. gada 8. jūnijā publicēto paziņojumu presei “Vēlēšanām Centrālāfrikas Republikā steidzami nepieciešams USD 21 miljons”,

| — | ņemot vērā Centrālāfrikas Republikas starptautisko konferenci “No humānās palīdzības līdz izturētspējai”, kas 2015. gada 26. maijā notika Briselē, un Eiropas Komisijas paziņojumu presei, kas tika publicēts saistībā ar šo konferenci, “ES palielina atbalstu Centrālāfrikas Republikas atveseļošanai un attīstībai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Centrālāfrikas Republikas starptautisko konferenci “No humānās palīdzības līdz izturētspējai”, kas 2015. gada 26. maijā notika Briselē, un Eiropas Komisijas paziņojumu presei, kas tika publicēts saistībā ar šo konferenci, “ES palielina atbalstu Centrālāfrikas Republikas atveseļošanai un attīstībai”,

| — | ņemot vērā ECCAS valstu un valdību vadītāju ārkārtas augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika Ndžamenā (Čada) 2012. gada 21. decembrī, 2013. gada 3. aprīlī un 2013. gada 18. aprīlī, un to lēmumus izveidot Nacionālo pārejas padomi (TNC) ar likumdošanas un konstitūcijas izstrādes tiesībām un pieņemt CĀR pārejas procesa ceļvedi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECCAS valstu un valdību vadītāju ārkārtas augstākā līmeņa sanāksmes, kas notika Ndžamenā (Čada) 2012. gada 21. decembrī, 2013. gada 3. aprīlī un 2013. gada 18. aprīlī, un to lēmumus izveidot Nacionālo pārejas padomi (TNC) ar likumdošanas un konstitūcijas izstrādes tiesībām un pieņemt CĀR pārejas procesa ceļvedi,

| — | ņemot vērā 1998. gada Romas Starptautiskās Krimināltiesas Statūtus, ko CĀR ratificēja 2001. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada Romas Starptautiskās Krimināltiesas Statūtus, ko CĀR ratificēja 2001. gadā,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, 1981. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu un 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām, kurā ir aizliegta bērnu iesaistīšanās bruņotos konfliktos, un to, ka visus šos dokumentus ir ratificējusi CĀR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, 1979. gada Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu, 1981. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu un 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām, kurā ir aizliegta bērnu iesaistīšanās bruņotos konfliktos, un to, ka visus šos dokumentus ir ratificējusi CĀR,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem, jo īpaši tās 138. līdz 140. punktu par pienākumu nodrošināt aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2005. gada 24. oktobra Rezolūciju Nr. 60/1 par 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmes rezultātiem, jo īpaši tās 138. līdz 140. punktu par pienākumu nodrošināt aizsardzību,

| — | ņemot vērā Konvencijas par bērna tiesībām fakultatīvo protokolu, kas attiecas uz bērnu iesaistīšanos bruņotos konfliktos un ko ir parakstījusi CĀR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvencijas par bērna tiesībām fakultatīvo protokolu, kas attiecas uz bērnu iesaistīšanos bruņotos konfliktos un ko ir parakstījusi CĀR,

| — | ņemot vērā to, ka Āfrikas Savienības Miera un drošības padome 2013. gada 10. oktobrī pieņēma pārskatītu operācijas koncepciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Āfrikas Savienības Miera un drošības padome 2013. gada 10. oktobrī pieņēma pārskatītu operācijas koncepciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2015. gada 9. februāra secinājumus par CĀR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Padomes 2015. gada 9. februāra secinājumus par CĀR,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 17. janvāra, 12. septembra un 12. decembra rezolūcijas par situāciju CĀR, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2013. gada 17. janvāra, 12. septembra un 12. decembra rezolūcijas par situāciju CĀR,

| — | ņemot vēra iepriekšējās 2013. gada 19. jūnija un 2014. gada 19. marta rezolūcijas par CĀR, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra iepriekšējās 2013. gada 19. jūnija un 2014. gada 19. marta rezolūcijas par CĀR,

| A. | tā kā Centrālāfrikas Republikā, kas ir ar dabas resursiem bagāta valsts, vairākas desmitgades valda politiskā nestabilitāte un tā kā aptuveni 70 % tās iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa; |
| --- | --- |

A.

tā kā Centrālāfrikas Republikā, kas ir ar dabas resursiem bagāta valsts, vairākas desmitgades valda politiskā nestabilitāte un tā kā aptuveni 70 % tās iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa;

| B. | tā kā divus gadus ilgais pilsoņu karš, ko izraisīja koalīcijas Séléka apvērsums, ir aizsācis postošu politisko un humāno krīzi; |
| --- | --- |

B.

tā kā divus gadus ilgais pilsoņu karš, ko izraisīja koalīcijas Séléka apvērsums, ir aizsācis postošu politisko un humāno krīzi;

| C. | tā kā Nacionālā pārejas padome 2014. gada 20. janvārī par jauno pagaidu valsts vadītāju iecēla Catherine Samba-Panza; |
| --- | --- |

C.

tā kā Nacionālā pārejas padome 2014. gada 20. janvārī par jauno pagaidu valsts vadītāju iecēla Catherine Samba-Panza;

| D. | tā kā par cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem atbildīgās personas nav nodotas tiesai tāpēc, ka CĀR tiesu sistēma ir neatbilstoša, radot nesodāmības apstākļus; |
| --- | --- |

D.

tā kā par cilvēktiesību pārkāpumiem un kara noziegumiem atbildīgās personas nav nodotas tiesai tāpēc, ka CĀR tiesu sistēma ir neatbilstoša, radot nesodāmības apstākļus;

| E. | tā kā, neraugoties uz drošības stāvokļa uzlabošanos, turpinās vardarbība, zādzības, laupīšana un starpkopienu spriedze, kas ietekmē lopkopjus; |
| --- | --- |

E.

tā kā, neraugoties uz drošības stāvokļa uzlabošanos, turpinās vardarbība, zādzības, laupīšana un starpkopienu spriedze, kas ietekmē lopkopjus;

| F. | tā kā ANO miera uzturētāji ir uzlabojuši civiliedzīvotāju aizsardzību galvaspilsētā, taču viņiem ir problēmas īstenot savas pilnvaras citās valsts daļās, kurās tie nevar iekļūt bruņotu grupējumu dēļ; tā kā ANO miera uzturētāji un humānās palīdzības sniedzēji ir bijuši daudzu uzbrukumu mērķis; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO miera uzturētāji ir uzlabojuši civiliedzīvotāju aizsardzību galvaspilsētā, taču viņiem ir problēmas īstenot savas pilnvaras citās valsts daļās, kurās tie nevar iekļūt bruņotu grupējumu dēļ; tā kā ANO miera uzturētāji un humānās palīdzības sniedzēji ir bijuši daudzu uzbrukumu mērķis;

| G. | tā kā CĀR nestabilitātes dēļ 70 % bērnu neapmeklē skolu un bruņotie spēki un bruņotie grupējumi ir savervējuši vairāk nekā 6  000 bērnu; tā kā 2015. gada 5. maijā bruņoti grupējumi CĀR noslēdza nolīgumu par bērnu kareivju atbrīvošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā CĀR nestabilitātes dēļ 70 % bērnu neapmeklē skolu un bruņotie spēki un bruņotie grupējumi ir savervējuši vairāk nekā 6  000 bērnu; tā kā 2015. gada 5. maijā bruņoti grupējumi CĀR noslēdza nolīgumu par bērnu kareivju atbrīvošanu;

| H. | tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2014. gadā izstrādātajā ziņojumā, ko laikraksts The Guardian publicēja tikai 2015. gada 29. aprīlī, tiek atklāts, ka vairāki Francijas karavīri, kas ir izvietoti CĀR, tiek turēti aizdomās pat nepilngadīgo seksuālu izmantošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2014. gadā izstrādātajā ziņojumā, ko laikraksts The Guardian publicēja tikai 2015. gada 29. aprīlī, tiek atklāts, ka vairāki Francijas karavīri, kas ir izvietoti CĀR, tiek turēti aizdomās pat nepilngadīgo seksuālu izmantošanu;

| I. | tā kā ANO Drošības padome ir atļāvusi palielināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Centrālāfrikas Republikā (MINUSCA) darbinieku skaitu un ir nolēmusi pagarināt tās pilnvaras līdz 2016. gada 30. aprīlim, palielinot atļauto darbinieku skaitu līdz 10  750 kareivjiem, ieskaitot 480 militāros novērotājus un virsniekus, 2  080 policijas darbiniekus, tostarp 400 policijas virsniekus un 40 labošanas darba virsniekus; |
| --- | --- |

I.

tā kā ANO Drošības padome ir atļāvusi palielināt Apvienoto Nāciju Organizācijas Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Centrālāfrikas Republikā (MINUSCA) darbinieku skaitu un ir nolēmusi pagarināt tās pilnvaras līdz 2016. gada 30. aprīlim, palielinot atļauto darbinieku skaitu līdz 10  750 kareivjiem, ieskaitot 480 militāros novērotājus un virsniekus, 2  080 policijas darbiniekus, tostarp 400 policijas virsniekus un 40 labošanas darba virsniekus;

| J. | tā kā finansiālā palīdzība ir svarīga, lai atjaunotu valsts drošību un pārvaldību; tā kā šī palīdzība nevar būt atkarīga no nulles riska līmeņa vai pilnīgas drošības panākšanas; |
| --- | --- |

J.

tā kā finansiālā palīdzība ir svarīga, lai atjaunotu valsts drošību un pārvaldību; tā kā šī palīdzība nevar būt atkarīga no nulles riska līmeņa vai pilnīgas drošības panākšanas;

| K. | tā kā nepieciešams veikt valsts reorganizāciju minimāla līmenī, lai varētu organizēt vēlēšanas un pēcvēlēšanu pārejas periodu; tā kā steidzami ir nepieciešama papildu summa USD 21,2 miljonu apmērā, lai finansētu sagatavošanās darbus vēlēšanām, kuras CĀR notiks 2015. gada beigās; |
| --- | --- |

K.

tā kā nepieciešams veikt valsts reorganizāciju minimāla līmenī, lai varētu organizēt vēlēšanas un pēcvēlēšanu pārejas periodu; tā kā steidzami ir nepieciešama papildu summa USD 21,2 miljonu apmērā, lai finansētu sagatavošanās darbus vēlēšanām, kuras CĀR notiks 2015. gada beigās;

| L. | tā kā Eiropas Savienība ir CĀR nozīmīgākais partneris humānās palīdzības un attīstības jomā; tā kā 2014. gada 15. jūlijā ES izveidoja pirmo fondu CĀR; tā kā 2013. un 2014. gadā ES nodrošināja humānu palīdzību EUR 377 miljonu apmērā un 2015. gadā jau ir mobilizējusi papildu EUR 47 miljonus; tā kā starptautiskajā konferencē, kas 2015. gada 26. maijā notika Briselē, Komisija palielināja savu kopējo palīdzību CĀR par 72 miljoniem; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Savienība ir CĀR nozīmīgākais partneris humānās palīdzības un attīstības jomā; tā kā 2014. gada 15. jūlijā ES izveidoja pirmo fondu CĀR; tā kā 2013. un 2014. gadā ES nodrošināja humānu palīdzību EUR 377 miljonu apmērā un 2015. gadā jau ir mobilizējusi papildu EUR 47 miljonus; tā kā starptautiskajā konferencē, kas 2015. gada 26. maijā notika Briselē, Komisija palielināja savu kopējo palīdzību CĀR par 72 miljoniem;

| M. | tā kā 2015. gada 27. maijā bija pieejams tikai 21 % finansējuma, kas ir nepieciešams CĀR humānās palīdzības plānam; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2015. gada 27. maijā bija pieejams tikai 21 % finansējuma, kas ir nepieciešams CĀR humānās palīdzības plānam;

| N. | tā kā pasākumi cilvēktiesību aizsardzībai ir svarīgs Kotonū nolīguma elements; tā kā Nacionālā pārejas padome pieņēma un valsts vadītājs, cieši sadarbojoties ar Starptautisko Krimināltiesu, izsludināja tiesību aktu, ar kuru tiek izveidota īpaša krimināltiesa, kas ir atbildīga par smagāko noziegumu izmeklēšanu, kā arī kara noziegumos un noziegumos pret cilvēci vainīgo apsūdzību CĀR; |
| --- | --- |

N.

tā kā pasākumi cilvēktiesību aizsardzībai ir svarīgs Kotonū nolīguma elements; tā kā Nacionālā pārejas padome pieņēma un valsts vadītājs, cieši sadarbojoties ar Starptautisko Krimināltiesu, izsludināja tiesību aktu, ar kuru tiek izveidota īpaša krimināltiesa, kas ir atbildīga par smagāko noziegumu izmeklēšanu, kā arī kara noziegumos un noziegumos pret cilvēci vainīgo apsūdzību CĀR;

| O. | tā kā Starptautiskās izmeklēšanas komisijas par CĀR galīgajā ziņojumā, kas tika publicēts 2015. gada 20. janvārī, ir secināts, ka bijušā prezidenta F. Bozizé valdība, Séléka un antibalaka grupas izdarīja smagus starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

O.

tā kā Starptautiskās izmeklēšanas komisijas par CĀR galīgajā ziņojumā, kas tika publicēts 2015. gada 20. janvārī, ir secināts, ka bijušā prezidenta F. Bozizé valdība, Séléka un antibalaka grupas izdarīja smagus starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumus;

| P. | tā kā Bangi notikušajā nacionālajā forumā tika ieteikts vēlēšanas rīkot līdz 2015. gada beigām un tā kā šo ieteikumu nav apstiprinājusi ECCAS; |
| --- | --- |

P.

tā kā Bangi notikušajā nacionālajā forumā tika ieteikts vēlēšanas rīkot līdz 2015. gada beigām un tā kā šo ieteikumu nav apstiprinājusi ECCAS;

| Q. | tā kā CĀR ģeogrāfiskais novietojums ir stratēģiski izdevīgs, lai apkarotu terorisma izplatību Centrālāfrikā, |
| --- | --- |

Q.

tā kā CĀR ģeogrāfiskais novietojums ir stratēģiski izdevīgs, lai apkarotu terorisma izplatību Centrālāfrikā,

| 1. | atzinīgi vērtē Centrālāfrikas Republikas panākumus saskaņā ar nesenākajiem nolīgumiem, taču joprojām ir nobažījusies par drošību un humanitāro un ekonomisko situāciju; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Centrālāfrikas Republikas panākumus saskaņā ar nesenākajiem nolīgumiem, taču joprojām ir nobažījusies par drošību un humanitāro un ekonomisko situāciju;

| 2. | atkārtoti pauž atbalstu CĀR neatkarībai, vienotībai un teritoriālajai integritātei; atgādina, ka ir svarīgi ievērot neiejaukšanās un reģionālās sadarbības principus; |
| --- | --- |

2.

atkārtoti pauž atbalstu CĀR neatkarībai, vienotībai un teritoriālajai integritātei; atgādina, ka ir svarīgi ievērot neiejaukšanās un reģionālās sadarbības principus;

| 3. | atkārtoti pauž atbalstu pārejas perioda prezidentes Catherine Samba-Panza un CĀR starptautiskās kontaktgrupas centieniem pabeigt pārejas procesu, lai nodrošinātu stabilitāti, drošību un izlīgumu starp dažādajām konfliktā iesaistītajām pusēm; |
| --- | --- |

3.

atkārtoti pauž atbalstu pārejas perioda prezidentes Catherine Samba-Panza un CĀR starptautiskās kontaktgrupas centieniem pabeigt pārejas procesu, lai nodrošinātu stabilitāti, drošību un izlīgumu starp dažādajām konfliktā iesaistītajām pusēm;

| 4. | atkārtoti pauž atbalstu Librevilas 2013. gada 11. janvāra nolīgumam un Ndžamenas 2013. gada 18. aprīļa ceļvedim kā dokumentiem, kas ir svarīgi konstitucionālās kārtības atjaunošanā; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti pauž atbalstu Librevilas 2013. gada 11. janvāra nolīgumam un Ndžamenas 2013. gada 18. aprīļa ceļvedim kā dokumentiem, kas ir svarīgi konstitucionālās kārtības atjaunošanā;

| 5. | atzinīgi vērtē Bangi izlīguma forumu un 2015. gada 10. maijā parakstīto Atbruņošanas, demobilizācijas, reintegrācijas, repatriācijas un readaptācijas (DDRRR) nolīgumu un aicina visas puses to īstenot ātri un efektīvi, kā arī aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt šiem pasākumiem paredzētu finansējumu; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Bangi izlīguma forumu un 2015. gada 10. maijā parakstīto Atbruņošanas, demobilizācijas, reintegrācijas, repatriācijas un readaptācijas (DDRRR) nolīgumu un aicina visas puses to īstenot ātri un efektīvi, kā arī aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt šiem pasākumiem paredzētu finansējumu;

| 6. | pauž atbalstu bruņoto spēku un drošības spēku reformai un Apvienoto Nāciju Organizācijas Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Centrālāfrikas Republikā turpināšanai; |
| --- | --- |

6.

pauž atbalstu bruņoto spēku un drošības spēku reformai un Apvienoto Nāciju Organizācijas Daudzdimensionālās integrētās stabilizācijas misijas Centrālāfrikas Republikā turpināšanai;

| 7. | atzinīgi vērtē MISCA, EUFOR, CĀR un Francijas bruņoto spēku misiju Sangaris; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības militāra padomdevēja misijas izvietošanu CĀR, bet pauž nožēlu par daudzu dalībvalstu nepiedalīšanos; aicina starptautisko sabiedrību palielināt militārās iespējas šajā valstī un nodrošināt visu atbalstu, kas ir nepieciešams, lai stiprinātu starptautiskos drošības spēkus, kuri pārsvarā ir no Āfrikas; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē MISCA, EUFOR, CĀR un Francijas bruņoto spēku misiju Sangaris; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības militāra padomdevēja misijas izvietošanu CĀR, bet pauž nožēlu par daudzu dalībvalstu nepiedalīšanos; aicina starptautisko sabiedrību palielināt militārās iespējas šajā valstī un nodrošināt visu atbalstu, kas ir nepieciešams, lai stiprinātu starptautiskos drošības spēkus, kuri pārsvarā ir no Āfrikas;

| 8. | mudina pārejas perioda iestādes turpināt centienus visu CĀR iedzīvotāju uzticības atjaunošanā un risināt dažādās problēmas, kas ir saistītas ar, piemēram, bēgļu repatriāciju, pārvietotu peronu atgriešanos valstī, vietējo iestāžu atveseļošanu, tiesu sistēmas un efektīvas administratīvās infrastruktūras izveidi, korupcijas apkarošanu un pamatpakalpojumu nodrošināšanas atsākšanu, jo īpaši veselības un izglītības jomā; |
| --- | --- |

8.

mudina pārejas perioda iestādes turpināt centienus visu CĀR iedzīvotāju uzticības atjaunošanā un risināt dažādās problēmas, kas ir saistītas ar, piemēram, bēgļu repatriāciju, pārvietotu peronu atgriešanos valstī, vietējo iestāžu atveseļošanu, tiesu sistēmas un efektīvas administratīvās infrastruktūras izveidi, korupcijas apkarošanu un pamatpakalpojumu nodrošināšanas atsākšanu, jo īpaši veselības un izglītības jomā;

| 9. | vērš uzmanību uz to, ka līdz 2015. gada beigām ir svarīgi organizēt brīvas, godīgas un pārredzamas vēlēšanas, kas ir atvērtas visiem, tostarp cilvēkiem, kas atgriežas valstī un ir pārvietoti tās teritorijā; |
| --- | --- |

9.

vērš uzmanību uz to, ka līdz 2015. gada beigām ir svarīgi organizēt brīvas, godīgas un pārredzamas vēlēšanas, kas ir atvērtas visiem, tostarp cilvēkiem, kas atgriežas valstī un ir pārvietoti tās teritorijā;

| 10. | aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt visus resursus, kas ir nepieciešami šo vēlēšanu organizēšanai, īpaši izmantojot vēlēšanu atbalsta programmu; |
| --- | --- |

10.

aicina starptautisko sabiedrību nodrošināt visus resursus, kas ir nepieciešami šo vēlēšanu organizēšanai, īpaši izmantojot vēlēšanu atbalsta programmu;

| 11. | pauž bažas par humanitāro situāciju un nopietno pārtikas trūkuma risku CĀR; aicina starptautisko sabiedrību mobilizēt visus nepieciešamos resursus un uzlabot koordināciju starp dažādajiem līdzekļu sniedzējiem; |
| --- | --- |

11.

pauž bažas par humanitāro situāciju un nopietno pārtikas trūkuma risku CĀR; aicina starptautisko sabiedrību mobilizēt visus nepieciešamos resursus un uzlabot koordināciju starp dažādajiem līdzekļu sniedzējiem;

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar humanitāro krīzi ir pieaudzis atbalsts Eiropas Savienībai; pauž bažas par humānās palīdzības pieejamības ierobežojumiem un nosoda agresijas izpausmes pret humānās palīdzības darbiniekiem; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības lēmumu piešķirt finansējumu Čadai un Kamerūnai, lai finansētu šo valstu centienus sniegt humāno palīdzību cilvēkiem CĀR; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē to, ka saistībā ar humanitāro krīzi ir pieaudzis atbalsts Eiropas Savienībai; pauž bažas par humānās palīdzības pieejamības ierobežojumiem un nosoda agresijas izpausmes pret humānās palīdzības darbiniekiem; atzinīgi vērtē Eiropas Savienības lēmumu piešķirt finansējumu Čadai un Kamerūnai, lai finansētu šo valstu centienus sniegt humāno palīdzību cilvēkiem CĀR;

| 13. | aicina starptautisko sabiedrību palīdzēt to CĀR kaimiņvalstu iestādēm, kas izjūt šā konflikta ietekmi, jo īpaši uzņemot bēgļus; |
| --- | --- |

13.

aicina starptautisko sabiedrību palīdzēt to CĀR kaimiņvalstu iestādēm, kas izjūt šā konflikta ietekmi, jo īpaši uzņemot bēgļus;

| 14. | mudina CĀR iestādes ar MINUSCA atbalstu veikt praktiskus pasākumus, lai aizsargātu civiliedzīvotājus un garantētu teritorijas drošību un vienotību, vienlaikus pilnīgi pildot savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām un tiesību aktiem par bēgļiem; |
| --- | --- |

14.

mudina CĀR iestādes ar MINUSCA atbalstu veikt praktiskus pasākumus, lai aizsargātu civiliedzīvotājus un garantētu teritorijas drošību un vienotību, vienlaikus pilnīgi pildot savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām un tiesību aktiem par bēgļiem;

| 15. | pauž stingru nosodījumu par pastāvīgo vardarbību, kurā ir cietuši daudzi cilvēki un kas ir piespiedusi vairāk nekā 8 50  000 cilvēkiem bēgt, kā arī par starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp nāves soda izpildi bez tiesas sprieduma, piespiedu pazušanu, patvaļīgajiem arestiem un aizturēšanu, spīdzināšanu un seksuālo vardarbību, un aicina nodrošināt lielāku palīdzību upuriem, jo īpaši sniedzot seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumus; |
| --- | --- |

15.

pauž stingru nosodījumu par pastāvīgo vardarbību, kurā ir cietuši daudzi cilvēki un kas ir piespiedusi vairāk nekā 8 50  000 cilvēkiem bēgt, kā arī par starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp nāves soda izpildi bez tiesas sprieduma, piespiedu pazušanu, patvaļīgajiem arestiem un aizturēšanu, spīdzināšanu un seksuālo vardarbību, un aicina nodrošināt lielāku palīdzību upuriem, jo īpaši sniedzot seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumus;

| 16. | aicina CĀR valdību atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas veikto izmeklēšanu par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci un aicina CĀR iestādes noteikt, apsūdzēt un sodīt par šiem noziegumiem atbildīgās personas; |
| --- | --- |

16.

aicina CĀR valdību atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas veikto izmeklēšanu par kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci un aicina CĀR iestādes noteikt, apsūdzēt un sodīt par šiem noziegumiem atbildīgās personas;

| 17. | aicina nekavējoties īstenot 2015. gada 5. maija nolīgumu par bērnu kareivju atbrīvošanu; |
| --- | --- |

17.

aicina nekavējoties īstenot 2015. gada 5. maija nolīgumu par bērnu kareivju atbrīvošanu;

| 18. | aicina Apvienoto Nāciju Organizāciju pārredzamā veidā sadarboties ar Francijas iestādēm, izmeklējot apsūdzības, ka Francijas kareivji ir izvarojuši bērnus; |
| --- | --- |

18.

aicina Apvienoto Nāciju Organizāciju pārredzamā veidā sadarboties ar Francijas iestādēm, izmeklējot apsūdzības, ka Francijas kareivji ir izvarojuši bērnus;

| 19. | atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes lēmumu noteikt ieroču embargo pret CĀR; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes lēmumu noteikt ieroču embargo pret CĀR;

| 20. | aicina CĀR iestādes izstrādāt nacionālo stratēģiju, lai cīnītos pret dabas resursu nelegālu izmantošanu un šo resursu kontrabandas tīkliem, un iesaka pieņemt ceļvedi, kurā ir iekļauti skaidri rādītāji un ārējās uzraudzības sistēma, kas ļaus CĀR atkal pievienoties Kimberli procesam un Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvai; |
| --- | --- |

20.

aicina CĀR iestādes izstrādāt nacionālo stratēģiju, lai cīnītos pret dabas resursu nelegālu izmantošanu un šo resursu kontrabandas tīkliem, un iesaka pieņemt ceļvedi, kurā ir iekļauti skaidri rādītāji un ārējās uzraudzības sistēma, kas ļaus CĀR atkal pievienoties Kimberli procesam un Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvai;

| 21. | aicina ātri ieviest saistošus Eiropas tiesību aktus, lai novērstu to, ka operatori, tostarp ārpus Eiropas strādājošie, Eiropas tirgū pārdod izrakteņus, ar kuriem tiek finansēti konflikti; |
| --- | --- |

21.

aicina ātri ieviest saistošus Eiropas tiesību aktus, lai novērstu to, ka operatori, tostarp ārpus Eiropas strādājošie, Eiropas tirgū pārdod izrakteņus, ar kuriem tiek finansēti konflikti;

| 22. | iesaka Apvienoto Nāciju Organizācijai MINUSCA aizgādībā izveidot vienību, kas apkaro dimantu, zelta un ziloņkaula kontrabandu un militarizētu malumedniecību; |
| --- | --- |

22.

iesaka Apvienoto Nāciju Organizācijai MINUSCA aizgādībā izveidot vienību, kas apkaro dimantu, zelta un ziloņkaula kontrabandu un militarizētu malumedniecību;

| 23. | atzinīgi vērtē Eiropas Savienības izveidoto ieguldījumu fondu Bêkou un Francijas, Vācijas, Nīderlandes, Itālijas un Šveices ieguldījumus un aicina pārējās ES dalībvalstis un citus līdzekļu devējus ieguldīt šajā fondā; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Eiropas Savienības izveidoto ieguldījumu fondu Bêkou un Francijas, Vācijas, Nīderlandes, Itālijas un Šveices ieguldījumus un aicina pārējās ES dalībvalstis un citus līdzekļu devējus ieguldīt šajā fondā;

| 24. | atgādina – lai pārejas process būtu sekmīgs, ir svarīgi nodrošināt sieviešu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un pārstāvību; |
| --- | --- |

24.

atgādina – lai pārejas process būtu sekmīgs, ir svarīgi nodrošināt sieviešu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un pārstāvību;

| 25. | atbalsta reliģisko līderu centienus novērst sektantisku konfliktu un saglabāt tradicionālo miermīlīgo līdzāspastāvēšanu; |
| --- | --- |

25.

atbalsta reliģisko līderu centienus novērst sektantisku konfliktu un saglabāt tradicionālo miermīlīgo līdzāspastāvēšanu;

| 26. | uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, CĀR pārejas posma iestādēm, Āfrikas Savienības iestādēm, Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas valstīm un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

26.

uzdod līdzpriekšsēdētājiem nosūtīt šo rezolūciju ĀKK un ES Ministru padomei, Eiropas Komisijai, Savienības augstajai pārstāvei/Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, CĀR pārejas posma iestādēm, Āfrikas Savienības iestādēm, Centrālāfrikas valstu ekonomikas kopienas valstīm un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2015. gada 17. jūnijā Suvā (Fidži).

1

(2)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2015. gada 17. jūnijā Suvā (Fidži).

2

(3)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

3

(4)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

4

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0386.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX%3A52011DC0637&qid=1412922281378&from=EN

6

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/69/700&Lang=E

7

(8)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/01/FfD_Elements-paper_drafting-session.pdf

8

(9)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2015. gada 17. jūnijā Suvā (Fidži).

9

(10)  OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.

10

(11)  OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.

11

(12)  OV L 287, 4.11.2010., 3. lpp.

12

(13)  OV C 72 E, 11.3.2014., 21. lpp.

13

(14)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2015. gada 17. jūnijā Suvā (Fidži).

14

(15)  OV C 15 E, 21.1.2010., 1. lpp.

15

(16)  OV C 67 E, 18.3.2010., 44. lpp.

16

(17)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0086.

17

(18)  P7_TA -PROV(2013)0578.

18

(19)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0094.

19

(20)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0063.

20

(21)  Pieņēmusi ĀKK un ES Apvienotā parlamentārā asambleja 2015. gada 17. jūnijā Suvā (Fidži).

21

---