# Uradni list L 304/2015

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 304 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5820. november 2015 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 304

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5820. november 2015

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI |
| | * | Pravilnik št. 16 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji: I. varnostnih pasov, sistemov za zadrževanje potnikov, sistemov za zadrževanje otrok in sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX v vozilih na motorni pogon – II. vozil, opremljenih z varnostnimi pasovi, opozorilniki pripetosti varnostnih pasov, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok, sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemi za zadrževanje otrok i-Size [2015/2059] | 1 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

*

Pravilnik št. 16 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji: I. varnostnih pasov, sistemov za zadrževanje potnikov, sistemov za zadrževanje otrok in sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX v vozilih na motorni pogon – II. vozil, opremljenih z varnostnimi pasovi, opozorilniki pripetosti varnostnih pasov, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok, sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemi za zadrževanje otrok i-Size [2015/2059]

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

AKTI, KI JIH SPREJMEJO ORGANI, USTANOVLJENI Z MEDNARODNIMI SPORAZUMI

| 20.11.2015 | SL | Uradni list Evropske unije | L 304/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.11.2015

SL

Uradni list Evropske unije

L 304/1

---

Samo izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in začetek veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343, ki je na voljo na naslovu:

http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html

Pravilnik št. 16 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe o homologaciji:

| I. | varnostnih pasov, sistemov za zadrževanje potnikov, sistemov za zadrževanje otrok in sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX v vozilih na motorni pogon |
| --- | --- |

I.

varnostnih pasov, sistemov za zadrževanje potnikov, sistemov za zadrževanje otrok in sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX v vozilih na motorni pogon

| II. | vozil, opremljenih z varnostnimi pasovi, opozorilniki pripetosti varnostnih pasov, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok, sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemi za zadrževanje otrok i-Size [2015/2059] |
| --- | --- |

II.

vozil, opremljenih z varnostnimi pasovi, opozorilniki pripetosti varnostnih pasov, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok, sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemi za zadrževanje otrok i-Size [2015/2059]

Vključuje vsa veljavna besedila do:

dopolnila 5 sprememb 06 – začetek veljavnosti: 10. junij 2014

VSEBINA

PRAVILNIK

| 1. | Področje uporabe |
| --- | --- |

1.

| 2. | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

2.

| 3. | Vloga za podelitev homologacije |
| --- | --- |

3.

| 4. | Oznake |
| --- | --- |

4.

| 5. | Homologacija |
| --- | --- |

5.

| 6. | Specifikacije |
| --- | --- |

6.

| 7. | Preskusi |
| --- | --- |

7.

| 8. | Zahteve v zvezi z vgradnjo v vozilo |
| --- | --- |

8.

| 9. | Skladnost proizvodnje |
| --- | --- |

9.

| 10. | Kazni za neskladnost proizvodnje |
| --- | --- |

10.

| 11. | Spremembe in razširitev homologacije tipa vozila ali tipa varnostnega pasu ali sistema za zadrževanje potnikov |
| --- | --- |

11.

| 12. | Dokončno prenehanje proizvodnje |
| --- | --- |

12.

| 13. | Navodila |
| --- | --- |

13.

| 14. | Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, in homologacijskih organov |
| --- | --- |

14.

| 15. | Prehodne določbe |
| --- | --- |

15.

PRILOGE

| 1A | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa vozila glede na varnostni pas v skladu s Pravilnikom št. 16 |
| --- | --- |

1A

| 1B | Sporočilo o podeljeni, razširjeni, zavrnjeni ali preklicani homologaciji ali dokončnem prenehanju proizvodnje tipa varnostnega pasu ali sistema za zadrževanje odraslih potnikov v vozilih na motorni pogon v skladu s Pravilnikom št. 16 |
| --- | --- |

1B

| 2. | Namestitev homologacijskih oznak |
| --- | --- |

2.

| 3. | Skica naprave za preskus vzdržljivosti mehanizma navijala |
| --- | --- |

3.

| 4. | Skica naprave za preskus zaskočitve navijal z zaskočitvijo v sili |
| --- | --- |

4.

| 5. | Skica naprave za preskus odpornosti proti prahu |
| --- | --- |

5.

| 6. | Opis preskusnega vozička, sedeža, pritrdišč in naprave za zaustavljanje |
| --- | --- |

6.

| 7. | Opis preskusne lutke |
| --- | --- |

7.

| 8. | Opis krivulje pojemka ali pospeška preskusnega vozička kot funkcije časa |
| --- | --- |

8.

| 9. | Navodila |
| --- | --- |

9.

| 10. | Preskus dvojne zaponke |
| --- | --- |

10.

| 11. | Preskus odrgnjenja in mikrozdrsa |
| --- | --- |

11.

| 12. | Korozijski preskus |
| --- | --- |

12.

| 13. | Zaporedje preskusov |
| --- | --- |

13.

| 14. | Nadzor skladnosti proizvodnje |
| --- | --- |

14.

| 15. | Postopek za določanje točke „H“ in dejanskega naklona trupa za sedežna mesta v motornih vozilih |
| --- | --- |

15.

| 16. | Vgradnja varnostnih pasov s prikazom tipov pasov in navijal |
| --- | --- |

16.

| 17. | Zahteve za vgradnjo varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje odraslih potnikov na naprej obrnjenih sedežih v vozilih na motorni pogon ter za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemov za zadrževanje otrok i-Size |
| --- | --- |

17.

| 18. | Preskusi opozorilnika pripetosti varnostnih pasov |
| --- | --- |

18.

1.   PODROČJE UPORABE

Ta pravilnik se uporablja za:

| 1.1 | vozila kategorij M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 in T (1) v zvezi z vgradnjo varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov, ki so namenjeni za ločeno uporabo, tj. kot individualna oprema, za odrasle osebe na sedežih, obrnjenih naprej, nazaj ali vstran; |
| --- | --- |

1.1

vozila kategorij M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 in T (1) v zvezi z vgradnjo varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov, ki so namenjeni za ločeno uporabo, tj. kot individualna oprema, za odrasle osebe na sedežih, obrnjenih naprej, nazaj ali vstran;

| 1.2 | varnostne pasove in sisteme za zadrževanje potnikov, ki so namenjeni za ločeno uporabo, tj. kot individualna oprema, za odrasle osebe na sedežih, obrnjenih naprej, nazaj ali vstran, ter so načrtovani za vgradnjo v vozila kategorij M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 in T1; |
| --- | --- |

1.2

varnostne pasove in sisteme za zadrževanje potnikov, ki so namenjeni za ločeno uporabo, tj. kot individualna oprema, za odrasle osebe na sedežih, obrnjenih naprej, nazaj ali vstran, ter so načrtovani za vgradnjo v vozila kategorij M, N, O, L2, L4, L5, L6, L7 in T1;

| 1.3 | vozila kategorij M1 in N1
  1 v zvezi z vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok, sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemov za zadrževanje otrok i-Size; |
| --- | --- |

1.3

vozila kategorij M1 in N1
  1 v zvezi z vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok, sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemov za zadrževanje otrok i-Size;

| 1.4 | vozila kategorije M1 v zvezi z opozorilnikom pripetosti varnostnih pasov (2). |
| --- | --- |

1.4

vozila kategorije M1 v zvezi z opozorilnikom pripetosti varnostnih pasov (2).

| 1.5 | Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok in sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX, ki so načrtovani za vgradnjo v vozila kategorij M2 in M3
  1. |
| --- | --- |

1.5

Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok in sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX, ki so načrtovani za vgradnjo v vozila kategorij M2 in M3
  1.

| 1.6 | Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za varnostne pasove, ki so načrtovani za vgradnjo na vstran obrnjene sedeže v vozilih kategorije M3 (razredi II, III in B1). |
| --- | --- |

1.6

Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za varnostne pasove, ki so načrtovani za vgradnjo na vstran obrnjene sedeže v vozilih kategorije M3 (razredi II, III in B1).

| 1.7 | Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok i-Size, če je proizvajalec vozila opredelil sedežna mesta i-Size. |
| --- | --- |

1.7

Na zahtevo proizvajalca se uporablja tudi za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok i-Size, če je proizvajalec vozila opredelil sedežna mesta i-Size.

2.   OPREDELITEV POJMOV

2.1   Varnostni pas (sedežni pas, pas)

Sistem trakov z varnostno zaponko, napravami za nastavitev in pritrdilnimi elementi, ki ga je mogoče pritrditi v vozilu na motorni pogon in je načrtovan za zmanjševanje tveganja poškodb uporabnika pri trčenju ali nenadnem zmanjšanju hitrosti vozila, tako da omeji gibanje njegovega telesa. Tak sistem se na splošno označuje kot „sistem pasov“, pri čemer ta izraz zajema tudi vse naprave za absorpcijo energije ali navijanje pasu nazaj.

Sistem je mogoče preskusiti in homologirati kot sistem varnostnih pasov ali sistem za zadrževanje potnikov.

2.1.1   Trebušni pas

Dvotočkovni pas, ki poteka čez sprednjo stran uporabnikovega medeničnega predela.

2.1.2   Diagonalni pas

Pas, ki poteka diagonalno čez sprednjo stran prsnega koša, od boka do rame na nasprotni strani.

2.1.3   Tritočkovni pas

Pas, ki je kombinacija trebušnega in diagonalnega traku.

2.1.4   S-pas

Sistem pasu, ki ni tritočkovni ali trebušni pas.

2.1.5   H-pas

Sistem S-pasu, ki vključuje trebušni pas in trakove čez ramena; H-pas ima lahko dodaten sistem mednožnega traku.

2.2   Tip pasu

Pasovi različnih „tipov“ so pasovi, ki se bistveno razlikujejo med seboj, pri čemer razlike veljajo zlasti za:

| 2.2.1 | toge dele (zaponka, pritrdilni elementi, navijalo itd.); |
| --- | --- |

2.2.1

toge dele (zaponka, pritrdilni elementi, navijalo itd.);

| 2.2.2 | material, tkanje, mere in barvo trakov; ali |
| --- | --- |

2.2.2

material, tkanje, mere in barvo trakov; ali

| 2.2.3 | geometrijo sistema pasov. |
| --- | --- |

2.2.3

geometrijo sistema pasov.

2.3   Trak

Prilagodljiv sestavni del, ki mora držati telo uporabnika in prenašati sile na pritrdišča pasu.

2.4   Zaponka

Naprava za hitro odpenjanje, ki uporabniku omogoča, da ga pas drži. Zaponka lahko vključuje napravo za nastavitev pasu, razen v primeru zaponke H-pasu.

2.5   Naprava za nastavitev pasu

Naprava, ki omogoča, da se pas nastavi glede na zahteve posameznega uporabnika ter položaj sedeža. Naprava za nastavitev je lahko del zaponke ali navijala ali katerega koli drugega dela varnostnega pasu.

2.6   Zategovalnik

Dodatna ali v sistem vgrajena naprava, ki zategne trak, da se ohlapnost pasu pri trku zmanjša.

2.7   „Referenčno območje“ pomeni prostor med dvema navpičnima vzdolžnima ravninama, ki sta med seboj oddaljeni 400 mm in simetrični glede na točko H ter sta določeni z vrtenjem preskusne glave, opisane v Prilogi 1 k Pravilniku št. 21, iz navpične v vodoravno lego; preskusna glava mora biti nameščena tako, kot je opisano v navedeni prilogi k Pravilniku št. 21, in nastavljena na največjo dolžino 840 mm.

2.8   „Zračna blazina“ pomeni napravo, ki je vgrajena kot dodatek varnostnim pasovom in sistemom za zadrževanje potnikov v vozilih na motorni pogon, tj. sistem, ki vsebuje stisnjeni plin, s katerim se ob močnem trčenju, ki vozilo poškoduje, samodejno sproži gibljiva konstrukcija, kar omili nalet enega ali več delov telesa potnika v vozilu na notranje površine prostora za potnike.

2.9   „Zračna blazina za potnike“ je sistem zračnih blazin za zaščito potnikov na drugih sedežih razen voznikovega pri čelnem trku.

2.10   „Sistem za zadrževanje otrok“ pomeni varnostno napravo iz Pravilnika št. 44 ali Pravilnika št. 129.

2.11   „Nazaj obrnjen“ pomeni obrnjen v smer, ki je nasprotna običajni smeri vožnje vozila.

2.12   Pritrdilni elementi

Deli sistema pasov, vključno s potrebnimi varnostnimi deli, s katerimi se lahko sistem pasov pritrdi na pritrdišča pasu.

2.13   Naprava za absorpcijo energije

Naprava, ki absorbira energijo neodvisno ali skupaj s trakom in je del sistema pasov.

2.14   Navijalo

Naprava za delno ali popolno navijanje traku varnostnega pasu.

2.14.1   Navijalo brez zaskočitve (tip 1)

Navijalo, iz katerega se z majhno zunanjo silo izvleče celotna dolžina traku in ki ne omogoča nobene nastavitve dolžine izvlečenega traku.

2.14.2   Navijalo z ročno sprostitvijo (tip 2)

Navijalo, pri katerem mora uporabnik ročno sprostiti navijalo, da izvleče želeno dolžino traku, in ki se samodejno zaskoči, ko je omenjeni postopek končan.

2.14.3   Navijalo s samodejno zaskočitvijo (tip 3)

Navijalo, ki omogoča izvlečenje traku do želene dolžine in ki, potem ko je zaponka zapeta, samodejno nastavlja trak glede na uporabnika. Nadaljnje izvlečenje traku ni mogoče, če tega zavestno ne naredi uporabnik.

2.14.4   Navijalo z zaskočitvijo v sili (tip 4)

Navijalo, ki pri običajnem načinu vožnje uporabniku varnostnega pasu ne omejuje svobode gibanja. Taka naprava vključuje dele za nastavljanje dolžine, ki samodejno prilagajajo dolžino traku glede na uporabnika, in mehanizem za zaskočitev, ki ga v sili sproži:

| 2.14.4.1 | zmanjšanje hitrosti vozila (enostranska občutljivost); |
| --- | --- |

2.14.4.1

zmanjšanje hitrosti vozila (enostranska občutljivost);

| 2.14.4.2 | kombinacija zmanjšanja hitrosti vozila, premikanja traku ali katerih koli drugih samodejnih sredstev (večstranska občutljivost). |
| --- | --- |

2.14.4.2

kombinacija zmanjšanja hitrosti vozila, premikanja traku ali katerih koli drugih samodejnih sredstev (večstranska občutljivost).

2.14.5   Navijalo z zaskočitvijo v sili z višjim pragom občutljivosti (tip 4N)

Navijalo tipa iz odstavka 2.14.4, vendar s posebnimi značilnostmi glede uporabe v vozilih kategorij M2, M3, N1, N2 and N3
   (3).

2.14.6   Naprava za nastavitev pasu po višini

Naprava, ki omogoča spreminjanje višine zgornjega prekretnega vodila pasu glede na zahteve posameznega uporabnika in položaj sedeža. Takšna naprava je lahko del pasu ali del pritrdišča pasu.

2.15   Pritrdišča varnostnih pasov

Deli konstrukcije vozila ali sedeža ali kateri koli drug del vozila, ki je namenjen za pritrditev sistema varnostnih pasov.

2.16   Tip vozila glede na varnostne pasove in sisteme za zadrževanje potnikov

Kategorija vozil na motorni pogon, ki se ne razlikujejo v takšnih bistvenih vidikih, kot so mere, oblike in materiali sestavnih delov konstrukcije vozila ali sedeža ali katerega koli drugega dela vozila, na katerega so pritrjeni varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje potnikov.

2.17   Sistem za zadrževanje potnikov

Sistem za določen tip vozila ali tip, ki ga opredeli proizvajalec vozila in odobri tehnična služba, ki je sestavljen iz sedeža in pasu, pritrjenih na vozilo na ustrezen način, in vseh dodatnih delov, ki zmanjšujejo tveganje poškodbe uporabnika pri nenadnem zmanjšanju hitrosti vozila, tako da omejijo gibanje njegovega telesa.

2.18   Sedež

Konstrukcija, ki je lahko del konstrukcije vozila ali ne, skupaj z opremo, in je namenjena za sedenje ene odrasle osebe; Izraz zajema posamezen sedež ali del sedežne klopi, namenjen za sedenje ene osebe.

| 2.18.1 | „Sprednji potniški sedež“ pomeni vsak sedež, kjer je „skrajna sprednja točka H“ zadevnega sedeža v navpični prečni ravnini skozi točko R voznika ali pred njo. |
| --- | --- |

2.18.1

„Sprednji potniški sedež“ pomeni vsak sedež, kjer je „skrajna sprednja točka H“ zadevnega sedeža v navpični prečni ravnini skozi točko R voznika ali pred njo.

| 2.18.2 | „Naprej obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti sprednjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10o ali –10o; |
| --- | --- |

2.18.2

„Naprej obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti sprednjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10o ali –10o;

| 2.18.3 | „Nazaj obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10o ali –10o; |
| --- | --- |

2.18.3

„Nazaj obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti zadnjemu delu vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot, manjši od +10o ali –10o;

| 2.18.4 | „Vstran obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti stranici vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot 90o (± 10o); |
| --- | --- |

2.18.4

„Vstran obrnjen sedež“ pomeni sedež, ki se lahko uporablja med vožnjo in je obrnjen proti stranici vozila na tak način, da navpična simetrijska ravnina sedeža z navpično simetrijsko ravnino vozila tvori kot 90o (± 10o);

2.19   Skupina sedežev

Sedežna klop ali ločeni sedeži, vgrajeni drug ob drugem (tj. pritrjeni tako, da so sprednja pritrdišča enega od teh sedežev v višini sprednjih ali zadnjih pritrdišč drugega sedeža ali med njimi), namenjeni za sedenje ene ali več odraslih oseb.

2.20   Sedežna klop

Konstrukcija skupaj z opremo, namenjena sedenju več kot ene odrasle osebe.

2.21   Sistem za nastavitev sedeža

Celotna naprava, s katero se lahko sedež ali njegovi deli nastavijo v položaj, ki ustreza obliki telesa sedeče osebe; ta naprava lahko predvsem omogoča:

| 2.21.1 | vzdolžni premik; |
| --- | --- |

2.21.1

vzdolžni premik;

| 2.21.2 | navpični premik; |
| --- | --- |

2.21.2

navpični premik;

| 2.21.3 | kotni premik. |
| --- | --- |

2.21.3

kotni premik.

2.22   Pritrdišče sedeža

Sistem, s katerim je sklop sedeža pritrjen na konstrukcijo vozila, vključno z ustreznimi deli konstrukcije vozila.

2.23   Tip sedeža

Kategorija sedežev, ki se ne razlikujejo v naslednjih bistvenih vidikih:

| 2.23.1 | obliki, merah in materialih konstrukcije sedeža; |
| --- | --- |

2.23.1

obliki, merah in materialih konstrukcije sedeža;

| 2.23.2 | tipih in merah sistemov za nastavitev in blokiranje sedeža; |
| --- | --- |

2.23.2

tipih in merah sistemov za nastavitev in blokiranje sedeža;

| 2.23.3 | tipu in merah pritrdišča varnostnega pasu na sedežu, pritrdišča sedeža in ustreznih delov konstrukcije vozila. |
| --- | --- |

2.23.3

tipu in merah pritrdišča varnostnega pasu na sedežu, pritrdišča sedeža in ustreznih delov konstrukcije vozila.

2.24   Sistem za premikanje sedeža

Naprava, ki omogoča, da se sedež ali eden od njegovih delov premakne po kotu ali vzdolžno brez fiksnega vmesnega položaja (za lažji dostop potnikov).

2.25   Sistem za blokiranje sedeža

Naprava, ki zagotavlja, da sedež in njegovi deli ostajajo v položaju uporabe.

2.26   Ugreznjen gumb za odpiranje zaponke

Gumb za odpiranje zaponke, s katerim zaponke ni mogoče odpreti s kroglo premera 40 mm.

2.27   Neugreznjen gumb za odpiranje zaponke

Gumb za odpiranje zaponke, s katerim je zaponko mogoče odpreti s kroglo premera 40 mm.

2.28   Naprava za zmanjševanje napetosti

Naprava, ki je vgrajena v navijalo in samodejno zmanjšuje napetost traku, ko je varnostni pas zapet. Ko se ta odpne, se naprava samodejno izključi.

2.29   „ISOFIX“ je sistem za pritrditev sistemov za zadrževanje otrok v vozila, ki ima dve togi pritrdišči v vozilu, dva ustrezna toga pritrdilna elementa na sistemu za zadrževanje otrok ter napravo za omejitev nihanja naklona sistema za zadrževanje otrok.

2.30   „Sistem za zadrževanje otrok ISOFIX“ pomeni sistem za zadrževanje otrok, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 44 ali Pravilnika št. 129 in mora biti pritrjen na pritrdilni sistem ISOFIX, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 14.

2.31   „Pritrdilno mesto ISOFIX“ pomeni sistem, ki omogoča namestitev:

| (a) | univerzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44; |
| --- | --- |

(a)

univerzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44;

| (b) | ali poluniverzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44; |
| --- | --- |

(b)

ali poluniverzalnega naprej obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44;

| (c) | ali poluniverzalnega nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44; |
| --- | --- |

(c)

ali poluniverzalnega nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44;

| (d) | ali poluniverzalnega vstran obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44; |
| --- | --- |

(d)

ali poluniverzalnega vstran obrnjenega sistema za zadrževanje otrok ISOFIX iz Pravilnika št. 44;

| (e) | ali sistema za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila iz Pravilnika št. 44; |
| --- | --- |

(e)

ali sistema za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila iz Pravilnika št. 44;

| (f) | ali sistema za zadrževanje otrok i-Size iz Pravilnika št. 129; |
| --- | --- |

(f)

ali sistema za zadrževanje otrok i-Size iz Pravilnika št. 129;

| (g) | ali sistema za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila iz Pravilnika št. 129. |
| --- | --- |

(g)

ali sistema za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila iz Pravilnika št. 129.

2.32   „Pritrdilni sistem ISOFIX“ pomeni sistem, ki je sestavljen iz dveh spodnjih pritrdišč ISOFIX, ki izpolnjujeta zahteve iz Pravilnika št. 14, in je namenjen za pritrditev sistema za zadrževanje otrok ISOFIX skupaj z napravo za preprečevanje vrtenja.

2.33   „Spodnje pritrdišče ISOFIX“ pomeni tog okrogel vodoravni drog s premerom 6 mm, ki vodi od konstrukcije vozila ali sedeža, da sprejme in zadrži sistem za zadrževanje otrok ISOFIX s pritrdilnimi elementi ISOFIX.

2.34   „Naprava za preprečevanje vrtenja“

| (a) | Napravo za preprečevanje vrtenja za univerzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza ISOFIX; |
| --- | --- |

(a)

Napravo za preprečevanje vrtenja za univerzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza ISOFIX;

| (b) | napravo za preprečevanje vrtenja za poluniverzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza, armaturna plošča vozila ali podporna noga, namenjena za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje potnikov med čelnim trkom; |
| --- | --- |

(b)

napravo za preprečevanje vrtenja za poluniverzalen sistem za zadrževanje otrok ISOFIX sestavlja zgornja priveza, armaturna plošča vozila ali podporna noga, namenjena za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje potnikov med čelnim trkom;

| (c) | napravo za preprečevanje vrtenja za sistem za zadrževanje otrok i-Size sestavlja zgornja priveza ali podporna noga, namenjena za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje potnikov med čelnim trkom; |
| --- | --- |

(c)

napravo za preprečevanje vrtenja za sistem za zadrževanje otrok i-Size sestavlja zgornja priveza ali podporna noga, namenjena za omejevanje vrtenja sistema za zadrževanje potnikov med čelnim trkom;

| (d) | za sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX, i-Size, univerzalne in poluniverzalne sisteme sedež vozila ne predstavlja naprave za preprečevanje vrtenja. |
| --- | --- |

(d)

za sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX, i-Size, univerzalne in poluniverzalne sisteme sedež vozila ne predstavlja naprave za preprečevanje vrtenja.

2.35   „Pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX“ pomeni element, ki izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 14, kot je na primer drog, nameščen na določenem območju in zasnovan tako, da sprejme zaponko traku za zgornjo privezo ISOFIX in prenese njeno zadrževalno silo na konstrukcijo vozila;

2.36   „Vodilo“ je namenjeno za pomoč osebi, ki namešča sistem za zadrževanje otrok ISOFIX, in sicer tako, da fizično vodi pritrdilne elemente ISOFIX na sistemu za zadrževanje otrok ISOFIX v pravilno poravnavo s spodnjimi pritrdišči ISOFIX ter tako olajša priklop.

2.37   „Oznake ISOFIX“ pomenijo oznake, ki osebi, ki želi namestiti sistem za zadrževanje otrok ISOFIX, prikazujejo pritrdilna mesta ISOFIX v vozilu in položaje vseh ustreznih pritrdilnih sistemov ISOFIX.

2.38   „Preskuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok“ pomeni preskuševalno napravo v skladu z enim od osmih velikostnih razredov ISOFIX iz odstavka 4 Priloge 17 v Dodatku 2 k temu pravilniku, zlasti napravo, katere mere so podane na slikah 1 do 7 v navedenem odstavku 4. Navedene preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok se v tem pravilniku uporabljajo za preverjanje, kateri velikostni razredi sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX ustrezajo pritrdilnim mestom ISOFIX v vozilu. V Pravilniku št. 14 je uporabljena tudi preskuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok, tako imenovana ISO/F2 (B), ki je opisana na sliki 2 iz navedenega odstavka 4, za preverjanje položaja in možnosti dostopa do katerega koli pritrdilnega sistema ISOFIX.

2.39   „Določevalna prostornina za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size“ pomeni prostornino, ki zagotavlja dimenzijsko in geometrijsko ujemanje podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size in sedežnega mesta i-Size v vozilu.

2.40   „Sedežno mesto i-Size“ pomeni sedežno mesto, če ga je opredelil proizvajalec vozila, ki je zasnovano tako, da lahko sprejme sistem za zadrževanje otrok i-Size iz Pravilnika št. 129 in izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika.

2.41   „Opozorilnik pripetosti varnostnih pasov“ pomeni sistem, ki je namenjen opozarjanju voznika, kadar ne uporablja varnostnega pasu. Sistem zazna odpet varnostni pas ter ima dve stopnji opozarjanja voznika: opozorilo prve stopnje in opozorilo druge stopnje.

2.42   „Vidno opozorilo“ pomeni opozorilo v obliki vidnega signala (osvetlitev, utripanje ali vidni prikaz simbola ali sporočila).

2.43   „Zvočno opozorilo“ pomeni opozorilo v obliki zvočnega signala.

2.44   „Opozorilo prve stopnje“ pomeni vidno opozorilo, ki se aktivira, ko se vklopi stikalo za vžig (ne glede na to, ali motor deluje ali ne) in ko voznikov varnosti pas ni pripet. Vključuje lahko tudi zvočno opozorilo.

2.45   „Opozorilo druge stopnje“ pomeni vidno in zvočno opozorilo, ki se aktivira, ko voznik upravlja vozilo brez pripetega varnostnega pasu.

2.46   „Varnostni pas ni pripet“ pomeni, po izbiri proizvajalca, da zaponka voznikovega varnostnega pasu ni zapeta ali da je dolžina traku, izvlečenega iz navijala, največ 100 mm.

2.47   „Vozilo deluje običajno“ pomeni, da se vozilo premika naprej s hitrostjo, ki je večja od 10 km/h.

3.   VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE

3.1   Tip vozila

| 3.1.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede vgradnje varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik. |
| --- | --- |

3.1.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa vozila glede vgradnje varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje potnikov vloži proizvajalec vozila ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik.

| 3.1.2 | Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:






  3.1.2.1 | risbe splošne konstrukcije vozila v primernem merilu, ki prikazujejo položaje varnostnih pasov, ter natančne risbe varnostnih pasov in točk, na katere so pritrjeni; |
| --- | --- | --- |

3.1.2

Vlogi se v treh izvodih priložijo dokumenti, navedeni v nadaljevanju, in naslednji podatki:

3.1.2.1

risbe splošne konstrukcije vozila v primernem merilu, ki prikazujejo položaje varnostnih pasov, ter natančne risbe varnostnih pasov in točk, na katere so pritrjeni;

| 3.1.2.2 | specifikacija uporabljenih materialov, ki lahko vplivajo na trdnost varnostnih pasov; |
| --- | --- |

3.1.2.2

specifikacija uporabljenih materialov, ki lahko vplivajo na trdnost varnostnih pasov;

| 3.1.2.3 | tehnični opis varnostnih pasov. |
| --- | --- |

3.1.2.3

tehnični opis varnostnih pasov.

| 3.1.2.4 | Pri varnostnih pasovih, pritrjenih na konstrukcijo sedeža: |
| --- | --- |

3.1.2.4

Pri varnostnih pasovih, pritrjenih na konstrukcijo sedeža:

| 3.1.2.5 | podroben opis tipa vozila glede na zasnovo sedežev, pritrdišč sedežev ter njihovih sistemov za nastavitev in blokiranje; |
| --- | --- |

3.1.2.5

podroben opis tipa vozila glede na zasnovo sedežev, pritrdišč sedežev ter njihovih sistemov za nastavitev in blokiranje;

| 3.1.2.6 | risbe v primernem merilu in z dovolj podrobnim prikazom sedežev, njihovih pritrdišč v vozilu ter njihovih sistemov za nastavitev in blokiranje. |
| --- | --- |

3.1.2.6

risbe v primernem merilu in z dovolj podrobnim prikazom sedežev, njihovih pritrdišč v vozilu ter njihovih sistemov za nastavitev in blokiranje.

| 3.1.3 | Po mnenju proizvajalca se tehnični službi predloži vozilo, ki je reprezentativni tip vozila v postopku homologacije, ali deli vozila, ki jih tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, šteje za bistvene za preskus varnostnih pasov. |
| --- | --- |

3.1.3

Po mnenju proizvajalca se tehnični službi predloži vozilo, ki je reprezentativni tip vozila v postopku homologacije, ali deli vozila, ki jih tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, šteje za bistvene za preskus varnostnih pasov.

3.2   Tip varnostnega pasu

| 3.2.1 | Vlogo za podelitev homologacije tipa varnostnega pasu vloži lastnik blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik. Pri sistemih za zadrževanje potnikov vlogo za podelitev homologacije tipa sistema za zadrževanje potnikov vloži lastnik blagovne znamke ali njegov zastopnik ali proizvajalec vozila, v katerega mora biti vgrajen, ali njegov zastopnik. |
| --- | --- |

3.2.1

Vlogo za podelitev homologacije tipa varnostnega pasu vloži lastnik blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen zastopnik. Pri sistemih za zadrževanje potnikov vlogo za podelitev homologacije tipa sistema za zadrževanje potnikov vloži lastnik blagovne znamke ali njegov zastopnik ali proizvajalec vozila, v katerega mora biti vgrajen, ali njegov zastopnik.

| 3.2.2 | Vlogi se priložijo:






  3.2.2.1 | tehnični opis tipa pasu, v katerem so navedeni uporabljeni trakovi in togi deli in ki so mu priložene risbe delov, ki sestavljajo pas; risbe prikazujejo predvideno mesto za homologacijsko številko in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake. Opis zajema barvo modela, predloženega v homologacijo, in navaja tipe vozil, za katere je ta tip pasu namenjen. Pri navijalih se predložijo navodila za vgradnjo senzorja; pri zategovalnikih se predloži natančen tehnični opis konstrukcije in delovanja, vključno z morebitnim zaznavanjem, ki navaja način aktiviranja in potrebne napotke za preprečevanje nenamernega aktiviranja. Pri sistemu za zadrževanje potnikov opis vključuje: risbe konstrukcije vozila in sedeža, sistema za nastavitev in pritrdilnih elementov v primernem merilu, ki dovolj podrobno prikazujejo mesta pritrdišč sedeža ter pritrdišč in ojačitev varnostnega pasu, skupaj s specifikacijo uporabljenih materialov, ki lahko vplivajo na trdnost pritrdišč sedeža in pasu, ter tehnični opis pritrdišč sedežev in pasov. Če je treba pas pritrditi na konstrukcijo vozila skozi napravo za nastavitev pasu po višini, tehnični opis določa, ali je ta naprava del pasu ali ne; |
| --- | --- | --- |

3.2.2

Vlogi se priložijo:

3.2.2.1

tehnični opis tipa pasu, v katerem so navedeni uporabljeni trakovi in togi deli in ki so mu priložene risbe delov, ki sestavljajo pas; risbe prikazujejo predvideno mesto za homologacijsko številko in dodatne simbole glede na krog homologacijske oznake. Opis zajema barvo modela, predloženega v homologacijo, in navaja tipe vozil, za katere je ta tip pasu namenjen. Pri navijalih se predložijo navodila za vgradnjo senzorja; pri zategovalnikih se predloži natančen tehnični opis konstrukcije in delovanja, vključno z morebitnim zaznavanjem, ki navaja način aktiviranja in potrebne napotke za preprečevanje nenamernega aktiviranja. Pri sistemu za zadrževanje potnikov opis vključuje: risbe konstrukcije vozila in sedeža, sistema za nastavitev in pritrdilnih elementov v primernem merilu, ki dovolj podrobno prikazujejo mesta pritrdišč sedeža ter pritrdišč in ojačitev varnostnega pasu, skupaj s specifikacijo uporabljenih materialov, ki lahko vplivajo na trdnost pritrdišč sedeža in pasu, ter tehnični opis pritrdišč sedežev in pasov. Če je treba pas pritrditi na konstrukcijo vozila skozi napravo za nastavitev pasu po višini, tehnični opis določa, ali je ta naprava del pasu ali ne;

| 3.2.2.2 | šest vzorcev tipa pasu, od katerih se eden uporablja za referenčne namene; |
| --- | --- |

3.2.2.2

šest vzorcev tipa pasu, od katerih se eden uporablja za referenčne namene;

| 3.2.2.3 | deset metrov dolžine za vsak tip traku, uporabljenega za tip pasu. |
| --- | --- |

3.2.2.3

deset metrov dolžine za vsak tip traku, uporabljenega za tip pasu.

| 3.2.2.4 | Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, ima pravico zahtevati dodatne vzorce. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, ima pravico zahtevati dodatne vzorce.

| 3.2.3 | Pri sistemih za zadrževanje potnikov se tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, predložijo dva vzorca, ki lahko vključujeta dva vzorca pasov, zahtevana v odstavkih 3.2.2.2 in 3.2.2.3, in po izbiri proizvajalca vozilo, ki je reprezentativni tip vozila v postopku homologacije, ali deli vozila, ki jih tehnična služba šteje za bistvene za preskus sistema za zadrževanje potnikov. |
| --- | --- |

3.2.3

Pri sistemih za zadrževanje potnikov se tehnični službi, ki izvaja homologacijske preskuse, predložijo dva vzorca, ki lahko vključujeta dva vzorca pasov, zahtevana v odstavkih 3.2.2.2 in 3.2.2.3, in po izbiri proizvajalca vozilo, ki je reprezentativni tip vozila v postopku homologacije, ali deli vozila, ki jih tehnična služba šteje za bistvene za preskus sistema za zadrževanje potnikov.

4.   OZNAKE

Vzorci tipa pasu ali tipa sistema za zadrževanje potnikov, predloženega v homologacijo v skladu z določbami iz odstavkov 3.2.2.2, 3.2.2.3 in 3.2.2.4, so jasno in neizbrisno označeni z nazivom, začetnicami ali blagovnim imenom ali znamko proizvajalca.

5.   HOMOLOGACIJA

5.1   Certifikatu o homologaciji se priloži certifikat, ki je skladen z vzorcem iz odstavka 5.1.1 ali 5.1.2:

| 5.1.1 | iz Priloge 1A za vloge iz odstavka 3.1; |
| --- | --- |

5.1.1

iz Priloge 1A za vloge iz odstavka 3.1;

| 5.1.2 | iz Priloge 1B za vloge iz odstavka 3.2. |
| --- | --- |

5.1.2

iz Priloge 1B za vloge iz odstavka 3.2.

5.2   Tip vozila

| 5.2.1 | Če vozilo, predloženo v homologacijo skladno s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 8 in prilog 15 in 16 k temu pravilniku, se homologacija navedenega tipa vozila podeli. |
| --- | --- |

5.2.1

Če vozilo, predloženo v homologacijo skladno s tem pravilnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 8 in prilog 15 in 16 k temu pravilniku, se homologacija navedenega tipa vozila podeli.

| 5.2.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 06, kar ustreza spremembam 06) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Kot je opredeljeno v odstavku 2.16, ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila. |
| --- | --- |

5.2.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 06, kar ustreza spremembam 06) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Kot je opredeljeno v odstavku 2.16, ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu vozila.

| 5.2.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.2.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi, zavrnitvi ali preklicu homologacije ali popolnem prenehanju proizvodnje tipa vozila v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A k temu pravilniku.

| 5.2.4 | Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  5.2.4.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4); |
| --- | --- | --- |

5.2.4

Na vsakem vozilu, ki je v skladu s tipom vozila, homologiranim po tem pravilniku, je na vidnem in zlahka dostopnem mestu, opredeljenem na homologacijskem obrazcu, nameščena mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

5.2.4.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (4);

| 5.2.4.2 | številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 5.2.4.1. |
| --- | --- |

5.2.4.2

številke tega pravilnika, ki ji sledijo črka „R“, pomišljaj in homologacijska številka, na desni strani kroga iz odstavka 5.2.4.1.

| 5.2.5 | Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 5.2.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 5.2.4.1 navedejo dodatne številke in simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

5.2.5

Če je vozilo v skladu s tipom vozila, homologiranim po enem ali več drugih pravilnikih, ki so priloženi Sporazumu, v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom, simbola iz odstavka 5.2.4.1 ni treba ponoviti; v takem primeru se v navpičnih stolpcih na desni strani simbola iz odstavka 5.2.4.1 navedejo dodatne številke in simboli vseh pravilnikov, v skladu s katerimi je bila podeljena homologacija v državi, ki je podelila homologacijo v skladu s tem pravilnikom.

| 5.2.6 | Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. |
| --- | --- |

5.2.6

Homologacijska oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna.

| 5.2.7 | Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo. |
| --- | --- |

5.2.7

Homologacijska oznaka se namesti blizu napisne ploščice vozila, ki jo pritrdi proizvajalec, ali nanjo.

5.3   Tip varnostnega pasu

| 5.3.1 | Če vzorci tipa pasu, predloženi v skladu z določbami iz odstavka 3.2, izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 4, 5.3 in 6 tega pravilnika, se homologacija podeli. |
| --- | --- |

5.3.1

Če vzorci tipa pasu, predloženi v skladu z določbami iz odstavka 3.2, izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 4, 5.3 in 6 tega pravilnika, se homologacija podeli.

| 5.3.2 | Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 06, kar ustreza spremembam 06) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu pasu ali sistemu za zadrževanje potnikov. |
| --- | --- |

5.3.2

Vsakemu homologiranemu tipu se dodeli homologacijska številka. Prvi dve števki (zdaj 06, kar ustreza spremembam 06) označujeta spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne sme dodeliti iste številke drugemu tipu pasu ali sistemu za zadrževanje potnikov.

| 5.3.3 | Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa pasu ali sistema za zadrževanje potnikov v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

5.3.3

Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa pasu ali sistema za zadrževanje potnikov v skladu s tem pravilnikom se predloži pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1B k temu pravilniku.

| 5.3.4 | Na vsakem pasu, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, so poleg oznak iz odstavka 4 na ustreznem mestu nameščeni naslednji podatki:






  5.3.4.1 | mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:






  5.3.4.1.1 | kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (5); |
| --- | --- | --- | --- |

5.3.4

Na vsakem pasu, ki je v skladu s tipom, homologiranim po tem pravilniku, so poleg oznak iz odstavka 4 na ustreznem mestu nameščeni naslednji podatki:

5.3.4.1

mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz:

5.3.4.1.1

kroga, ki obkroža črko „E“ in številčno oznako države, ki je podelila homologacijo (5);

| 5.3.4.1.2 | homologacijske številke; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2

homologacijske številke;

| 5.3.4.2 | naslednjih dodatnih simbolov:






  5.3.4.2.1 | črke „A“ za tritočkovni pas, črke „B“ za trebušni pas in črke „S“ za pasove posebnega tipa. |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2

naslednjih dodatnih simbolov:

5.3.4.2.1

črke „A“ za tritočkovni pas, črke „B“ za trebušni pas in črke „S“ za pasove posebnega tipa.

| 5.3.4.2.2 | Simboli iz odstavka 5.3.4.2.1 se dopolnijo z naslednjimi dodatnimi oznakami:






  5.3.4.2.2.1 | črko „e“ za pas z napravo za absorpcijo energije; |
| --- | --- | --- |

5.3.4.2.2

Simboli iz odstavka 5.3.4.2.1 se dopolnijo z naslednjimi dodatnimi oznakami:

5.3.4.2.2.1

črko „e“ za pas z napravo za absorpcijo energije;

| 5.3.4.2.2.2 | črko „r“ za pas, ki vključuje navijalo, ki ji sledita simbol (1, 2, 3, 4 ali 4N) uporabljenega navijala, v skladu z odstavkom 2.14 tega pravilnika, in črka „m“, če je uporabljeno navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2

črko „r“ za pas, ki vključuje navijalo, ki ji sledita simbol (1, 2, 3, 4 ali 4N) uporabljenega navijala, v skladu z odstavkom 2.14 tega pravilnika, in črka „m“, če je uporabljeno navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo;

| 5.3.4.2.2.3 | črko „p“ pri varnostnih pasovih z zategovalnikom; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3

črko „p“ pri varnostnih pasovih z zategovalnikom;

| 5.3.4.2.2.4 | črko „t“ pri varnostnem pasu z navijalom, ki vključuje napravo za zmanjševanje napetosti. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4

črko „t“ pri varnostnem pasu z navijalom, ki vključuje napravo za zmanjševanje napetosti.

| 5.3.4.2.2.5 | Pasovi, opremljeni z navijalom tipa 4N, imajo tudi simbol, sestavljen iz pravokotnika s prečrtanim vozilom kategorije M1, ki prikazuje, da je uporaba tega tipa navijala v vozilih navedene kategorije prepovedana. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5

Pasovi, opremljeni z navijalom tipa 4N, imajo tudi simbol, sestavljen iz pravokotnika s prečrtanim vozilom kategorije M1, ki prikazuje, da je uporaba tega tipa navijala v vozilih navedene kategorije prepovedana.

| 5.3.4.2.2.6 | Če je varnostni pas homologiran v skladu z določbami iz odstavka 6.4.1.3.3 tega pravilnika, je označen z besedo „AIRBAG“ v pravokotniku. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6

Če je varnostni pas homologiran v skladu z določbami iz odstavka 6.4.1.3.3 tega pravilnika, je označen z besedo „AIRBAG“ v pravokotniku.

| 5.3.4.2.3 | Pred simbolom iz odstavka 5.3.4.2.1 je črka „Z“, če je varnostni pas del sistema za zadrževanje potnikov. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3

Pred simbolom iz odstavka 5.3.4.2.1 je črka „Z“, če je varnostni pas del sistema za zadrževanje potnikov.

| 5.3.5 | V odstavku 2 Priloge 2 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijske oznake. |
| --- | --- |

5.3.5

V odstavku 2 Priloge 2 k temu pravilniku so prikazani primeri namestitve homologacijske oznake.

| 5.3.6 | Podatki iz odstavka 5.3.4 morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni ter jih je mogoče trajno namestiti z nalepko ali neposredno oznako. Nalepka ali oznaka mora biti odporna proti obrabi. |
| --- | --- |

5.3.6

Podatki iz odstavka 5.3.4 morajo biti jasno čitljivi in neizbrisni ter jih je mogoče trajno namestiti z nalepko ali neposredno oznako. Nalepka ali oznaka mora biti odporna proti obrabi.

| 5.3.7 | Nalepke iz odstavka 5.3.6 lahko izda organ, ki je podelil homologacijo, ali proizvajalec po pooblastilu navedenega organa. |
| --- | --- |

5.3.7

Nalepke iz odstavka 5.3.6 lahko izda organ, ki je podelil homologacijo, ali proizvajalec po pooblastilu navedenega organa.

6.   SPECIFIKACIJE

6.1   Splošne specifikacije

6.1.1   Vsak vzorec, predložen v skladu z odstavki 3.2.2.2, 3.2.2.3 in 3.2.2.4, ustreza specifikacijam iz odstavka 6 tega pravilnika.

6.1.2   Pas ali sistem za zadrževanje potnikov je zasnovan in izdelan tako, da je ob pravilni vgradnji in uporabi zagotovljeno njegovo zadovoljivo delovanje ter da zmanjšuje tveganje telesnih poškodb v primeru nesreče.

6.1.3   Trakovi pasu ne morejo zavzeti lege, nevarne za potnike.

6.1.4   Uporaba materialov, ki imajo v zvezi z zadrževanjem vode enake lastnosti kot poliamid 6, je prepovedana pri vseh mehanskih delih, pri katerih bi takšen pojav lahko škodljivo vplival na njihovo delovanje.

6.2   Togi deli

6.2.1   Splošno

6.2.1.1   Togi deli varnostnega pasu, kot so zaponke, naprave za nastavitev, pritrdilni elementi in podobno, ne smejo imeti ostrih robov, ki bi lahko povzročili obrabo ali trganje traku zaradi drgnjenja.

6.2.1.2   Vsi deli sistema pasov, ki bi lahko bili izpostavljeni koroziji, morajo biti primerno zaščiteni. Po opravljenem korozijskem preskusu iz odstavka 7.2 izkušen opazovalec s prostim očesom ne more videti nobenih znakov poslabšanja stanja, ki bi lahko ogrozilo pravilno delovanje naprave, in nobene omembe vredne korozije.

6.2.1.3   Togi deli, ki so namenjeni absorpciji energije ali bodo izpostavljeni obremenitvam ali bodo obremenitev prenašali naprej, ne smejo biti lomljivi.

6.2.1.4   Togi elementi in plastični deli varnostnega pasu so nameščeni tako, da se med vsakodnevno uporabo motornega vozila ne morejo ujeti pod premični sedež ali med vrata vozila. Če kateri koli od teh elementov in delov ne izpolnjuje zgornjih pogojev, se na njem opravi preskus „hladnega udarca“ iz odstavka 7.5.4. Če so po opravljenem preskusu vidne razpoke na plastičnih prevlekah ali ohišjih togih elementov, se celoten plastični del odstrani in potem se preveri varnost ostalega dela sistema pasov. Če je preostali del sistema še vedno varen ali če nima vidnih razpok, se dodatno preveri, ali ustreza preskusnim zahtevam iz odstavkov 6.2.2, 6.2.3 in 6.4.

6.2.2   Zaponka

6.2.2.1   Zaponka je zasnovana tako, da izključuje vsako možnost nepravilne uporabe. To med drugim pomeni, da ni mogoče, da zaponka ostane v napol zaprtem položaju. Postopek odpiranja zaponke mora biti očiten. Deli zaponke, ki se bodo verjetno dotikali uporabnikovega telesa, niso manjši od 20 cm2 in ne ožji od 46 mm, merjeno največ 2,5 mm od stične površine. Pri zaponkah H-pasov je zgornja zahteva izpolnjena, če je velikost stične površine zaponke z uporabnikovim telesom med 20 in 40 cm2.

6.2.2.2   Zaponka mora ostati zaprta, tudi če ni obremenjena, ne glede na položaj vozila. Ni je mogoče odpreti po naključju, zaradi nepazljivosti ali s silo, ki je manjša od 1 daN. Zaponko je lahko uporabljati in prijeti; če ni obremenjena in če je obremenjena v skladu z odstavkom 7.8.2, jo uporabnik lahko sprosti s preprostim gibom roke v eno smer; poleg tega je pri sistemih pasov, ki so namenjeni uporabi na sprednjih zunanjih sedežih, razen pri H-pasovih, mogoče, da jih uporabnik sproži s preprostim gibom roke v eno smer. Zaponka se sprosti s pritiskom na gumb ali podobno napravo. Površina, na katero se pritisk izvaja, ima pri dejansko sproščenem gumbu v projekciji na ravnino, ki je pravokotna na začetno smer gibanja gumba, naslednje mere: za gumbe, obdane z ohišjem, površino, ki ni manjša od 4,5 cm2, in širino, večjo od 15 mm; za gumbe, ki niso obdani z ohišjem, površino, ki ni manjša od 2,5 cm2, in širino, večjo od 10 mm. Površina za sprostitev zaponke je rdeče barve. Noben drug del zaponke ne sme biti te barve. Ko je sedež zaseden, je na katerem koli delu zaponke dovoljena rdeča opozorilna lučka, če se ugasne, ko je varnostni pas pripet.

6.2.2.3   Pri preskusih iz odstavka 7.5.3 zaponka deluje normalno.

6.2.2.4   Zaponka prenese večkratno zapiranje in odpiranje. Pred dinamičnim preskusom iz odstavka 7.7 prestane 5 000 odpiranj in zapiranj v običajnih pogojih uporabe. Pri zaponkah H-pasov se lahko ta preskus izvede, ne da bi bili vpeti vsi deli.

6.2.2.5   Sila, potrebna za odpiranje zaponke v preskusu iz odstavka 7.8, ne presega 6 daN.

6.2.2.6   Trdnost zaponke se preskusi v skladu z odstavkom 7.5.1 in po potrebi v skladu z odstavkom 7.5.5. Pri predpisani obremenitvi se ne sme zlomiti, močno deformirati ali odtrgati.

6.2.2.7   Pri zaponkah, ki vključujejo sestavni del, ki je skupen dvema sistemoma, se preskusi trdnosti in sproščanja iz odstavkov 7.7 in 7.8 izvedejo tudi za del zaponke, ki pripada enemu sistemu, ki se sproži z ustreznim delom drugega sistema, če se zaponka lahko tako uporablja.

6.2.3   Naprava za nastavitev pasu

6.2.3.1   Ko si uporabnik namesti pas, se ta samodejno prilagodi ali ima ročno napravo za nastavitev, ki je sedečemu uporabniku lahko dosegljiva, njena uporaba pa je praktična in enostavna. Prav tako je mogoče, da uporabnik pas zategne z eno roko, tako da ustreza njegovemu telesu in položaju sedeža v vozilu.

6.2.3.2   Dva vzorca vsake naprave za nastavitev pasu se preskusita v skladu z zahtevami iz odstavka 7.3. Zdrs traku pri posameznem vzorcu naprave za nastavitev ne presega 25 mm in vsota dolžin premikov pri vseh napravah za nastavitev ne presega 40 mm.

6.2.3.3   Trdnost vseh naprav za nastavitev se preskusi v skladu z odstavkom 7.5.1. Pri predpisani obremenitvi se ne smejo zlomiti ali odtrgati.

6.2.3.4   Pri preskušanju v skladu z odstavkom 7.5.6 sila, potrebna za rokovanje s katero koli ročno napravo za nastavitev, ne presega 5 daN.

6.2.4   Pritrdilni elementi in naprave za nastavitev pasu po višini

Trdnost pritrdilnih elementov se preskusi v skladu z odstavkoma 7.5.1 in 7.5.2. Trdnost obstoječih naprav za nastavitev pasu po višini se preskusi v skladu z odstavkom 7.5.2 tega pravilnika, če te v vozilu niso bile preskušene pri uporabi Pravilnika št. 14 (njegove zadnje spremenjene različice) v zvezi s pritrdišči varnostnih pasov. Pri predpisani obremenitvi se ti deli ne smejo zlomiti ali odtrgati.

6.2.5   Navijala

Na navijalih se izvedejo preskusi glede izpolnjevanja spodnjih zahtev, vključno s preskusi trdnosti iz odstavkov 7.5.1 in 7.5.2. (Te zahteve izključujejo navijala brez zaskočitve.)

6.2.5.1   Navijala z ročno sprostitvijo

| 6.2.5.1.1 | Trak sistema varnostnih pasov, opremljen z navijalom z ročno sprostitvijo, se med položajema zaskočitve navijala ne premakne za več kot 25 mm. |
| --- | --- |

6.2.5.1.1

Trak sistema varnostnih pasov, opremljen z navijalom z ročno sprostitvijo, se med položajema zaskočitve navijala ne premakne za več kot 25 mm.

| 6.2.5.1.2 | Trak sistema varnostnih pasov se izvleče iz navijala z ročno sprostitvijo za največ 6 mm, če na trak v običajni smeri izvleka deluje sila, ki ni manjša od 1,4 daN in ne večja od 2,2 daN. |
| --- | --- |

6.2.5.1.2

Trak sistema varnostnih pasov se izvleče iz navijala z ročno sprostitvijo za največ 6 mm, če na trak v običajni smeri izvleka deluje sila, ki ni manjša od 1,4 daN in ne večja od 2,2 daN.

| 6.2.5.1.3 | Trak dopušča ponavljajoče se izvlečenje in navijanje v skladu s postopkom iz odstavka 7.6.1, dokler se ne doseže 5 000 izvlečenj in navijanj. Nato se na navijalu izvedeta korozijski preskus iz odstavka 7.2 in preskus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3. Po vsem tem mora uspešno prestati nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj. Po zgornjih preskusih navijalo deluje pravilno in še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5.1.1 in 6.2.5.1.2. |
| --- | --- |

6.2.5.1.3

Trak dopušča ponavljajoče se izvlečenje in navijanje v skladu s postopkom iz odstavka 7.6.1, dokler se ne doseže 5 000 izvlečenj in navijanj. Nato se na navijalu izvedeta korozijski preskus iz odstavka 7.2 in preskus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3. Po vsem tem mora uspešno prestati nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj. Po zgornjih preskusih navijalo deluje pravilno in še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5.1.1 in 6.2.5.1.2.

6.2.5.2   Navijala s samodejno zaskočitvijo

| 6.2.5.2.1 | Trak sistema varnostnih pasov, opremljen z navijalom s samodejno zaskočitvijo, se med položajema zaskočitve navijala ne premakne za več kot 30 mm. Ko se uporabnik pasu nasloni nazaj, pas ostane v svojem prvotnem položaju ali se samodejno vrne v ta položaj po zaporednih premikih uporabnika naprej. |
| --- | --- |

6.2.5.2.1

Trak sistema varnostnih pasov, opremljen z navijalom s samodejno zaskočitvijo, se med položajema zaskočitve navijala ne premakne za več kot 30 mm. Ko se uporabnik pasu nasloni nazaj, pas ostane v svojem prvotnem položaju ali se samodejno vrne v ta položaj po zaporednih premikih uporabnika naprej.

| 6.2.5.2.2 | Če je navijalo del trebušnega pasu, je uvlečna sila traku, merjena na prosti dolžini traku med preskusno lutko in navijalom v skladu z odstavkom 7.6.4, manjša od 0,7 daN.
  Če je navijalo del zgornjega naslona za trup, uvlečna sila traku, merjena na podoben način, ni manjša od 0,1 daN in ne večja od 0,7 daN. |
| --- | --- |

6.2.5.2.2

Če je navijalo del trebušnega pasu, je uvlečna sila traku, merjena na prosti dolžini traku med preskusno lutko in navijalom v skladu z odstavkom 7.6.4, manjša od 0,7 daN.

Če je navijalo del zgornjega naslona za trup, uvlečna sila traku, merjena na podoben način, ni manjša od 0,1 daN in ne večja od 0,7 daN.

| 6.2.5.2.3 | Trak dopušča ponavljajoče se izvlečenje in navijanje v skladu s postopkom iz odstavka 7.6.1, dokler se ne doseže 5 000 izvlečenj in navijanj. Nato se na navijalu izvede korozijski preskus iz odstavka 7.2 in potem še preskus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3. Po vsem tem mora uspešno prestati nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj. Po zgornjih preskusih navijalo deluje pravilno in še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5.2.1 in 6.2.5.2.2. |
| --- | --- |

6.2.5.2.3

Trak dopušča ponavljajoče se izvlečenje in navijanje v skladu s postopkom iz odstavka 7.6.1, dokler se ne doseže 5 000 izvlečenj in navijanj. Nato se na navijalu izvede korozijski preskus iz odstavka 7.2 in potem še preskus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3. Po vsem tem mora uspešno prestati nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj. Po zgornjih preskusih navijalo deluje pravilno in še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5.2.1 in 6.2.5.2.2.

6.2.5.3   Navijala z zaskočitvijo v sili

| 6.2.5.3.1 | Navijalo z zaskočitvijo v sili pri preskušanju v skladu z odstavkom 7.6.2 izpolnjuje spodnje pogoje. Pri enostranski občutljivosti v skladu z odstavkom 2.14.4.1 tega pravilnika veljajo le specifikacije v zvezi z zmanjšanjem hitrosti vozila. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1

Navijalo z zaskočitvijo v sili pri preskušanju v skladu z odstavkom 7.6.2 izpolnjuje spodnje pogoje. Pri enostranski občutljivosti v skladu z odstavkom 2.14.4.1 tega pravilnika veljajo le specifikacije v zvezi z zmanjšanjem hitrosti vozila.

| 6.2.5.3.1.1 | Zaskoči se, ko pojemek vozila doseže vrednost 0,45 g (6) pri navijalu tipa 4 ali 0,85 g pri navijalu tipa 4N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.1

Zaskoči se, ko pojemek vozila doseže vrednost 0,45 g (6) pri navijalu tipa 4 ali 0,85 g pri navijalu tipa 4N.

| 6.2.5.3.1.2 | Ne sme se zaskočiti pri vrednostih pospeška trakov, ki se merijo v smeri izvlečenja traku in so manjše od 0,8 g pri navijalu tipa 4 ali manjše od 1,0 g pri navijalu tipa 4N. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.2

Ne sme se zaskočiti pri vrednostih pospeška trakov, ki se merijo v smeri izvlečenja traku in so manjše od 0,8 g pri navijalu tipa 4 ali manjše od 1,0 g pri navijalu tipa 4N.

| 6.2.5.3.1.3 | Ne sme se zaskočiti, ko je senzor nagnjen za 12o ali manj v kateri koli smeri od osnovne lege namestitve po navodilih proizvajalca. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.3

Ne sme se zaskočiti, ko je senzor nagnjen za 12o ali manj v kateri koli smeri od osnovne lege namestitve po navodilih proizvajalca.

| 6.2.5.3.1.4 | Zaskoči se, ko je senzor nagnjen za več kot 27o pri navijalu tipa 4 ali za 40o pri navijalu tipa 4N v kateri koli smeri od osnovne lege namestitve po navodilih proizvajalca. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.4

Zaskoči se, ko je senzor nagnjen za več kot 27o pri navijalu tipa 4 ali za 40o pri navijalu tipa 4N v kateri koli smeri od osnovne lege namestitve po navodilih proizvajalca.

| 6.2.5.3.1.5 | Če je delovanje navijala odvisno od zunanjega signala ali vira energije, konstrukcija zagotovi, da se v primeru okvare ali motnje tega signala ali vira energije navijalo samodejno zaskoči. Vendar te zahteve ni treba izpolniti pri navijalu z večstransko občutljivostjo, če je le ena vrsta občutljivosti odvisna od zunanjega signala ali vira energije in je voznik na okvaro signala ali vira energije opozorjen z optičnimi in/ali zvočnimi sredstvi. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.5

Če je delovanje navijala odvisno od zunanjega signala ali vira energije, konstrukcija zagotovi, da se v primeru okvare ali motnje tega signala ali vira energije navijalo samodejno zaskoči. Vendar te zahteve ni treba izpolniti pri navijalu z večstransko občutljivostjo, če je le ena vrsta občutljivosti odvisna od zunanjega signala ali vira energije in je voznik na okvaro signala ali vira energije opozorjen z optičnimi in/ali zvočnimi sredstvi.

| 6.2.5.3.2 | Pri preskušanju v skladu z odstavkom 7.6.2 navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo, vključno z občutljivostjo traku, izpolnjuje navedene zahteve in se poleg tega zaskoči, ko pospešek traku, merjen v smeri izvlečenja pasu, ni manjši od 3,0 g. |
| --- | --- |

6.2.5.3.2

Pri preskušanju v skladu z odstavkom 7.6.2 navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo, vključno z občutljivostjo traku, izpolnjuje navedene zahteve in se poleg tega zaskoči, ko pospešek traku, merjen v smeri izvlečenja pasu, ni manjši od 3,0 g.

| 6.2.5.3.3 | Pri preskusih iz odstavkov 6.2.5.3.1 in 6.2.5.3.2 premik traku, ki se lahko zgodi, preden se navijalo zaskoči, ne presega 50 mm začetne dolžine iz odstavka 7.6.2.1. Pri preskusu iz odstavka 6.2.5.3.1.2 se navijalo ne sme zaskočiti na dolžini premika traku 50 mm od začetne dolžine iz odstavka 7.6.2.1. |
| --- | --- |

6.2.5.3.3

Pri preskusih iz odstavkov 6.2.5.3.1 in 6.2.5.3.2 premik traku, ki se lahko zgodi, preden se navijalo zaskoči, ne presega 50 mm začetne dolžine iz odstavka 7.6.2.1. Pri preskusu iz odstavka 6.2.5.3.1.2 se navijalo ne sme zaskočiti na dolžini premika traku 50 mm od začetne dolžine iz odstavka 7.6.2.1.

| 6.2.5.3.4 | Če je navijalo del trebušnega pasu, je uvlečna sila traku, merjena na prosti dolžini traku med preskusno lutko in navijalom v skladu z odstavkom 7.6.4, manjša od 0,7 daN.
  Če je navijalo del zgornjega naslona za trup, uvlečna sila traku, merjena na podoben način, ni manjša od 0,1 daN in ne večja od 0,7 daN, razen pri pasu z napravo za zmanjševanje napetosti, pri katerem se lahko najmanjša uvlečna sila zmanjša na 0,05 daN le, ko je ta naprava uporabljena. Če trak teče čez prekretno vodilo, se uvlečna sila meri na prosti dolžini traku med preskusno lutko in prekretnim vodilom.
  Če ima sistem pasov napravo, ki pri ročnem ali samodejnem upravljanju preprečuje, da bi se trak popolnoma navil, pri ugotavljanju izpolnjevanja zahtev takšna naprava ne deluje.
  Če sistem pasov vključuje napravo za zmanjšanje napetosti, se zgoraj opisana uvlečna sila traku meri, ko je naprava uporabljena in ko ni, če se izpolnjevanje teh zahtev ugotovi pred preskusom vzdržljivosti in po njem v skladu z odstavkom 6.2.5.3.5. |
| --- | --- |

6.2.5.3.4

Če je navijalo del trebušnega pasu, je uvlečna sila traku, merjena na prosti dolžini traku med preskusno lutko in navijalom v skladu z odstavkom 7.6.4, manjša od 0,7 daN.

Če je navijalo del zgornjega naslona za trup, uvlečna sila traku, merjena na podoben način, ni manjša od 0,1 daN in ne večja od 0,7 daN, razen pri pasu z napravo za zmanjševanje napetosti, pri katerem se lahko najmanjša uvlečna sila zmanjša na 0,05 daN le, ko je ta naprava uporabljena. Če trak teče čez prekretno vodilo, se uvlečna sila meri na prosti dolžini traku med preskusno lutko in prekretnim vodilom.

Če ima sistem pasov napravo, ki pri ročnem ali samodejnem upravljanju preprečuje, da bi se trak popolnoma navil, pri ugotavljanju izpolnjevanja zahtev takšna naprava ne deluje.

Če sistem pasov vključuje napravo za zmanjšanje napetosti, se zgoraj opisana uvlečna sila traku meri, ko je naprava uporabljena in ko ni, če se izpolnjevanje teh zahtev ugotovi pred preskusom vzdržljivosti in po njem v skladu z odstavkom 6.2.5.3.5.

| 6.2.5.3.5 | Trak dopušča ponavljajoče se izvlečenje in navijanje v skladu s postopkom iz odstavka 7.6.1, dokler se ne doseže 40 000 izvlečenj in navijanj. Nato se na navijalu izvede korozijski preskus iz odstavka 7.2 in potem še preskus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3. Po tem zadovoljivo opravi nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj (skupaj 45 000).
  Če sistem pasov vključuje napravo za zmanjšanje napetosti, se zgornji preskusi izvedejo, ko je naprava za zmanjšanje napetosti uporabljena in ko ni uporabljena.
  Po zgornjih preskusih navijalo deluje pravilno in še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 in 6.2.5.3.4. |
| --- | --- |

6.2.5.3.5

Trak dopušča ponavljajoče se izvlečenje in navijanje v skladu s postopkom iz odstavka 7.6.1, dokler se ne doseže 40 000 izvlečenj in navijanj. Nato se na navijalu izvede korozijski preskus iz odstavka 7.2 in potem še preskus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3. Po tem zadovoljivo opravi nadaljnjih 5 000 izvlečenj in navijanj (skupaj 45 000).

Če sistem pasov vključuje napravo za zmanjšanje napetosti, se zgornji preskusi izvedejo, ko je naprava za zmanjšanje napetosti uporabljena in ko ni uporabljena.

Po zgornjih preskusih navijalo deluje pravilno in še vedno izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 in 6.2.5.3.4.

6.2.5.4   Navijala po preskusu vzdržljivosti v skladu z odstavkom 6.2.5.3.5 in takoj po meritvi uvlečne sile v skladu z odstavkom 6.2.5.3.4 izpolnjujejo naslednji specifikaciji:

| 6.2.5.4.1 | če se navijala, razen navijal s samodejno zaskočitvijo, preskušajo v skladu z odstavkom 7.6.4.2, morajo preprečiti vsako ohlapnost pasu glede na trup, in |
| --- | --- |

6.2.5.4.1

če se navijala, razen navijal s samodejno zaskočitvijo, preskušajo v skladu z odstavkom 7.6.4.2, morajo preprečiti vsako ohlapnost pasu glede na trup, in

| 6.2.5.4.2 | če je zaponka deblokirana za sprostitev jezička, lahko navijalo samo v celoti navije trak. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2

če je zaponka deblokirana za sprostitev jezička, lahko navijalo samo v celoti navije trak.

6.2.6   Zategovalnik

6.2.6.1   Po korozijskem preskusu iz odstavka 7.2 zategovalnik (vključno s senzorjem za trčenje, ki je z napravo povezan z originalnimi vtiči, v katerih ni toka) deluje normalno.

6.2.6.2   Prepričati se je treba, da nenamerni vklop naprave ne pomeni tveganja telesnih poškodb za uporabnika.

6.2.6.3   Pri pirotehničnih zategovalnikih:

| 6.2.6.3.1 | Po kondicioniranju v skladu z odstavkom 7.9.1 se zategovalnik ne sme sprožiti zaradi temperature in deluje normalno. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1

Po kondicioniranju v skladu z odstavkom 7.9.1 se zategovalnik ne sme sprožiti zaradi temperature in deluje normalno.

| 6.2.6.3.2 | Sprejmejo se previdnostni ukrepi, ki preprečujejo, da bi izhajajoči vroči plini vžgali vnetljivi material v bližini. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2

Sprejmejo se previdnostni ukrepi, ki preprečujejo, da bi izhajajoči vroči plini vžgali vnetljivi material v bližini.

6.3   Trakovi

6.3.1   Splošno

6.3.1.1   Trakovi so takšni, da je njihov pritisk na telo uporabnika čim bolj enakomerno porazdeljen po njihovi širini in da se ne zvijajo, tudi če so napeti. Imajo sposobnost absorbiranja in porazdelitve energije. Trakovi imajo zaključene robove, ki se z uporabo ne razparajo.

6.3.1.2   Širina traku pri obremenitvi 980 daN + 100 – 0 daN ni manjša od 46 mm. Izmeri se v skladu s preskusom iz odstavka 7.4.3, pri čemer je treba preskusno napravo pri zgoraj navedeni obremenitvi zaustaviti (7).

6.3.2   Natezna trdnost po kondicioniranju pri sobni temperaturi

Pri dveh vzorcih traku, kondicioniranih v skladu z odstavkom 7.4.1.1, pretržna obremenitev traku, določena po postopku iz odstavka 7.4.2, ni manjša od 1 470 daN. Razlika med pretržno obremenitvijo dveh vzorcev ne presega 10 % večje od izmerjenih pretržnih obremenitev.

6.3.3   Natezna trdnost po posebnem kondicioniranju

Pri dveh vzorcih traku, kondicioniranih v skladu z eno od določb iz odstavka 7.4.1 (razen 7.4.1.1), pretržna obremenitev traku ni manjša od 75 % povprečja obremenitev, določenih v preskusu iz odstavka 6.3.2, in ne manjša od 1 470 daN. Tehnična služba, ki izvaja preskuse, lahko opusti enega ali več teh preskusov, če sestava uporabljenega materiala ali podatki, ki so že na voljo, kažejo, da so takšni preskusi odveč.

6.4   Sistem pasov ali sistem za zadrževanje potnikov

6.4.1   Dinamični preskus

6.4.1.1   Na sistemu pasov ali sistemu za zadrževanje potnikov se opravi dinamični preskus v skladu z odstavkom 7.7.

6.4.1.2   Dinamični preskus se izvede na dveh sistemih pasov, ki pred tem nista bila obremenjena, razen v primeru sistemov pasov, ki so del sistemov za zadrževanje potnikov, ko se dinamični preskus izvaja na sistemih za zadrževanje potnikov, namenjenih za skupino sedežev, ki pred tem niso bili obremenjeni. Zaponke sistemov pasov, namenjenih za preskušanje, izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.2.2.4. Pri varnostnih pasovih z navijali je navijalo opravilo preskus odpornosti proti prahu iz odstavka 7.6.3; poleg tega se pri varnostnih pasovih ali sistemih za zadrževanje potnikov, opremljenih z zategovalniki, ki vključujejo pirotehnična sredstva, zategovalniki kondicionirajo v skladu z odstavkom 7.9.1.

| 6.4.1.2.1 | Na pasovih se izvede korozijski preskus iz odstavka 7.2, po katerem se na zaponkah opravi 500 dodatnih odpiranj in zapiranj v običajnih pogojih uporabe. |
| --- | --- |

6.4.1.2.1

Na pasovih se izvede korozijski preskus iz odstavka 7.2, po katerem se na zaponkah opravi 500 dodatnih odpiranj in zapiranj v običajnih pogojih uporabe.

| 6.4.1.2.2 | Na varnostnih pasovih z navijali se izvedejo preskusi iz odstavka 6.2.5.2 ali preskusi iz odstavka 6.2.5.3. Če je bil na navijalu že izveden korozijski preskus v skladu z določbami iz odstavka 6.4.1.2.1, tega preskusa ni treba ponoviti. |
| --- | --- |

6.4.1.2.2

Na varnostnih pasovih z navijali se izvedejo preskusi iz odstavka 6.2.5.2 ali preskusi iz odstavka 6.2.5.3. Če je bil na navijalu že izveden korozijski preskus v skladu z določbami iz odstavka 6.4.1.2.1, tega preskusa ni treba ponoviti.

| 6.4.1.2.3 | Pri pasu, ki se uporablja z napravo za nastavitev pasu po višini, opredeljeno v odstavku 2.14.6, se preskus izvede z napravo, nameščeno na najbolj neugodne položaje, ki jih določi tehnična služba, ki izvaja preskuse. Če ima naprava za nastavitev pasu po višini pritrdišče varnostnega pasu, kot je dovoljeno v skladu z določbami iz Pravilnika št. 14, lahko tehnična služba, ki izvaja preskuse, po lastnem preudarku uporabi določbe iz odstavka 7.7.1. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3

Pri pasu, ki se uporablja z napravo za nastavitev pasu po višini, opredeljeno v odstavku 2.14.6, se preskus izvede z napravo, nameščeno na najbolj neugodne položaje, ki jih določi tehnična služba, ki izvaja preskuse. Če ima naprava za nastavitev pasu po višini pritrdišče varnostnega pasu, kot je dovoljeno v skladu z določbami iz Pravilnika št. 14, lahko tehnična služba, ki izvaja preskuse, po lastnem preudarku uporabi določbe iz odstavka 7.7.1.

| 6.4.1.2.4 | Pri varnostnem pasu z zategovalnikom se lahko najmanjši premik iz 6.4.1.3.2 za polovico zmanjša. Pri tem preskusu je zategovalnik uporabljen. |
| --- | --- |

6.4.1.2.4

Pri varnostnem pasu z zategovalnikom se lahko najmanjši premik iz 6.4.1.3.2 za polovico zmanjša. Pri tem preskusu je zategovalnik uporabljen.

| 6.4.1.2.5 | Na varnostnem pasu z napravo za zmanjšanje napetosti se pred dinamičnim preskusom izvede preskus vzdržljivosti, pri katerem je ta naprava uporabljena v skladu z odstavkom 6.2.5.3.5. Potem se izvede dinamični preskus z uporabljeno napravo za zmanjšanje napetosti. |
| --- | --- |

6.4.1.2.5

Na varnostnem pasu z napravo za zmanjšanje napetosti se pred dinamičnim preskusom izvede preskus vzdržljivosti, pri katerem je ta naprava uporabljena v skladu z odstavkom 6.2.5.3.5. Potem se izvede dinamični preskus z uporabljeno napravo za zmanjšanje napetosti.

6.4.1.3   Med tem preskusom so izpolnjene naslednje zahteve:

| 6.4.1.3.1 | noben del sistema pasov ali sistema za zadrževanje potnikov, ki vpliva na zadrževanje potnika, se ne zlomi in nobena zaponka, sistem za blokiranje ali sistem za premikanje se ne sprosti ali odpre; in |
| --- | --- |

6.4.1.3.1

noben del sistema pasov ali sistema za zadrževanje potnikov, ki vpliva na zadrževanje potnika, se ne zlomi in nobena zaponka, sistem za blokiranje ali sistem za premikanje se ne sprosti ali odpre; in

| 6.4.1.3.2 | pri trebušnem pasu se lahko preskusna lutka v predelu medenice premakne naprej za od 80 do 200 mm. Pri drugih vrstah pasov je lahko premik naprej v predelu medenice za od 80 do 200 mm in v predelu prsnega koša od 100 do 300 mm. Pri H-pasu je lahko zgoraj določen najmanjši premik za polovico manjši. Ti premiki so premiki glede na merilne točke, prikazane na sliki 6 v Prilogi 7 k temu pravilniku, |
| --- | --- |

6.4.1.3.2

pri trebušnem pasu se lahko preskusna lutka v predelu medenice premakne naprej za od 80 do 200 mm. Pri drugih vrstah pasov je lahko premik naprej v predelu medenice za od 80 do 200 mm in v predelu prsnega koša od 100 do 300 mm. Pri H-pasu je lahko zgoraj določen najmanjši premik za polovico manjši. Ti premiki so premiki glede na merilne točke, prikazane na sliki 6 v Prilogi 7 k temu pravilniku,

| 6.4.1.3.3 | pri varnostnih pasovih, ki se uporabljajo na sprednjih zunanjih sedežnih mestih, ki so zavarovani s sprednjo zračno blazino, je premik referenčne točke na prsnem košu lahko večji od tistega iz odstavka 6.4.1.3.2, če njegova hitrost pri tej vrednosti ni večja od 24 km/h. |
| --- | --- |

6.4.1.3.3

pri varnostnih pasovih, ki se uporabljajo na sprednjih zunanjih sedežnih mestih, ki so zavarovani s sprednjo zračno blazino, je premik referenčne točke na prsnem košu lahko večji od tistega iz odstavka 6.4.1.3.2, če njegova hitrost pri tej vrednosti ni večja od 24 km/h.

6.4.1.4   Pri sistemu za zadrževanje potnikov:

| 6.4.1.4.1 | premik referenčne točke na prsnem košu lahko presega tistega iz odstavka 6.4.1.3.2, če je mogoče dokazati, z izračunom ali dodatnimi preskusi, da ne bo noben del trupa ali glave preskusne lutke, uporabljene pri dinamičnem preskusu, prišel v stik s katerim koli sprednjim togim delom vozila, brez upoštevanja stika prsnega koša z volanom, če slednji izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 12 in če takšen stik ne nastane pri hitrosti, večji od 24 km/h. Za takšno oceno je sedež v položaju iz odstavka 7.7.1.5; |
| --- | --- |

6.4.1.4.1

premik referenčne točke na prsnem košu lahko presega tistega iz odstavka 6.4.1.3.2, če je mogoče dokazati, z izračunom ali dodatnimi preskusi, da ne bo noben del trupa ali glave preskusne lutke, uporabljene pri dinamičnem preskusu, prišel v stik s katerim koli sprednjim togim delom vozila, brez upoštevanja stika prsnega koša z volanom, če slednji izpolnjuje zahteve iz Pravilnika št. 12 in če takšen stik ne nastane pri hitrosti, večji od 24 km/h. Za takšno oceno je sedež v položaju iz odstavka 7.7.1.5;

| 6.4.1.4.2 | v vozilih, v katerih so te naprave uporabljene, lahko sistema za premikanje in blokiranje, ki potnikom na vseh sedežih omogočata, da zapustijo vozilo, po dinamičnem preskusu še vedno delujeta ročno. |
| --- | --- |

6.4.1.4.2

v vozilih, v katerih so te naprave uporabljene, lahko sistema za premikanje in blokiranje, ki potnikom na vseh sedežih omogočata, da zapustijo vozilo, po dinamičnem preskusu še vedno delujeta ročno.

6.4.1.5   Z odstopanjem so lahko pri sistemu za zadrževanje potnikov premiki večji od tistih iz odstavka 6.4.1.3.2, kadar je za zgornje pritrdišče, vgrajeno na sedež, ustreznejše odstopanje iz odstavka 7.4 Pravilnika št. 14.

6.4.2   Natezna trdnost po kondicioniranju z odrgnjenjem

6.4.2.1   Za oba vzorca, kondicionirana v skladu z odstavkom 7.4.1.6, se ugotovi pretržna trdnost v skladu z odstavkoma 7.4.2 in 7.5. Ta mora biti vsaj 75 % povprečja pretržnih trdnosti, izmerjenih med preskusi na neodrgnjenih trakovih, in ne sme biti manjša od minimalne obremenitve, določene za preskušanje. Razlika med pretržno trdnostjo obeh vzorcev ne sme presegati 20 % največje od izmerjenih pretržnih trdnosti. Pri postopkih tipa 1 in tipa 2 se preskušanje glede odpornosti proti trganju izvaja le na vzorcih traku (odstavek 7.4.2). Pri postopku tipa 3 se preskušanje glede odpornosti proti trganju izvaja na traku skupaj s kovinskim sestavnim delom (odstavek 7.5).

6.4.2.2   Naslednja preglednica prikazuje dele sistema pasov, na katerih se opravi postopek odrgnjenja. Tipi postopkov, ki so zanje primerni, so označeni z „x“. Za vsak postopek se uporabi nov vzorec.

| | Postopek 1 | Postopek 2 | Postopek 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Pritrdilni element | — | — | x |
| Prekretno vodilo | — | x | — |
| Uho za trak na zaponki | — | x | x |
| Naprava za nastavitev | x | — | x |
| Deli, prišiti na trak | — | — | x |

Postopek 1

Postopek 2

Postopek 3

Pritrdilni element

—

—

x

Prekretno vodilo

—

x

—

Uho za trak na zaponki

—

x

x

Naprava za nastavitev

x

—

x

Deli, prišiti na trak

—

—

x

7.   PRESKUSI

7.1   Uporaba vzorcev, predloženih v homologacijo za tip pasu ali sistema za zadrževanje potnikov (glej Prilogo 13 k temu pravilniku)

7.1.1   Dva pasova ali sistema za zadrževanje potnikov sta potrebna za pregled zaponke, preskus zaponke pri nizki temperaturi, po potrebi preskus pri nizki temperaturi iz odstavka 7.5.4, preskus vzdržljivosti zaponke, korozijski preskus pasu, preskuse delovanja navijala, dinamični preskus in preskus odpiranja zaponke po dinamičnem preskusu. Eden od teh vzorcev se uporabi za pregled pasu ali sistema za zadrževanje potnikov.

7.1.2   En pas ali sistem za zadrževanje potnikov je potreben za pregled zaponke in preskus trdnosti zaponke, nosilcev pritrdilnih elementov, naprav za nastavitev pasu in po potrebi navijal.

7.1.3   Dva pasova ali sistema za zadrževanje potnikov sta potrebna za pregled zaponke, preskus mikrozdrsa in preskus odrgnjenja. Preskus delovanja naprave za nastavitev pasu se izvede na enem od teh dveh vzorcev.

7.1.4   En vzorec traku se uporabi za preskušanje traku glede odpornosti proti trganju. Del tega vzorca se hrani, dokler je homologacija veljavna.

7.2   Korozijski preskus

7.2.1   V komoro za preskušanje se namesti celoten sistem varnostnih pasov, kot je predpisano v Prilogi 12 k temu pravilniku. Pri sistemu, ki vključuje navijalo, je pas odvit na celotno dolžino minus 300 ± 3 mm. Razen kratkih prekinitev, ki so morda potrebne, na primer za preverjanje in dodajanje raztopine soli, preskus izpostavljenosti traja nepretrgoma 50 ur.

7.2.2   Po končanem preskusu izpostavljenosti se pas nežno umije ali potopi v čisto tekočo vodo, ki ni toplejša od 38 °C, da se odstranijo morebitni ostanki soli, nato se pas 24 ur suši pri sobni temperaturi pred pregledom v skladu z odstavkom 6.2.1.2.

7.3   Preskus mikrozdrsa (glej sliko 3 v Prilogi 11 k temu pravilniku)

7.3.1   Vzorci, na katerih se izvaja preskus mikrozdrsa, so najmanj 24 ur v okolju s temperaturo 20 ± 5 °C in relativno vlažnostjo 65 ± 5 odstotkov. Preskus se opravi pri temperaturi med 15o in 30 °C.

7.3.2   Zagotovi se, da je prosti del naprave za nastavitev na preskusni napravi usmerjen navzgor ali navzdol tako kot v vozilu.

7.3.3   Obremenitev 5 daN je pritrjena na nižji konec dela traku. Drugi del je izpostavljen gibanju naprej in nazaj s skupno amplitudo 300 ± 20 mm (glej sliko).

7.3.4   Če je na voljo prosti del, ki se uporablja kot rezervni trak, ne sme biti na noben način pritrjen ali pripet na obremenjeni del pasu.

7.3.5   Zagotovi se, da na preskusni napravi trak, v ohlapnem položaju, z naprave za nastavitev pada v konkavni krivulji kot v vozilu. Obremenitev 5 daN na preskusni napravi se vodi navpično tako, da se prepreči nihanje obremenitve in zvijanje pasu. Pritrdilni element je pritrjen na obremenitev 5 daN tako kot v vozilu.

7.3.6   Pred dejanskim začetkom preskusa se postopek ponovi 20-krat, da se samozatezni sistem pravilno namesti.

7.3.7   Opravi se 1 000 ciklov s frekvenco 0,5 na sekundo, s skupno amplitudo 300 ± 20 mm. Obremenitev 5 daN deluje le v času, ki ustreza premiku 100 ± 20 mm za vsak polovični cikel.

7.4   Kondicioniranje trakov in preskušanje glede odpornosti proti trganju (statično)

7.4.1   Kondicioniranje trakov za preskušanje glede odpornosti proti trganju

Odrezani vzorci traku iz odstavka 3.2.2.3 se kondicionirajo na naslednji način:

7.4.1.1   Kondicioniranje s temperaturo in higrometrija

Trak se kondicionira v skladu s standardom ISO 139 (2005) v standardnem okolju ali standardnem alternativnem okolju. Če se preskus ne izvede takoj po kondicioniranju, se vzorec do začetka preskusa hrani v hermetično zaprti posodi. Pretržna obremenitev se določi v petih minutah po odstranitvi traku iz okolja za kondicioniranje ali iz posode.

7.4.1.2   Kondicioniranje s svetlobo

7.4.1.2.1   Uporabijo se določbe iz Priporočila ISO 105-B02 (1994/Sprem.2:2000). Trak je izpostavljen svetlobi tako dolgo, da standardna modra barva št. 7 obledi do odtenka, ki ustreza stopnji 4 na lestvici sive barve.

7.4.1.2.2   Po izpostavljenosti se trak kondicionira, kot je opisano v odstavku 7.4.1.1. Če se preskus ne izvede takoj po kondicioniranju, se vzorec do začetka preskusa hrani v hermetično zaprti posodi. Pretržna obremenitev se določi v petih minutah po odstranitvi traku iz naprave za kondicioniranje.

7.4.1.3   Kondicioniranje pri nizkih temperaturah

7.4.1.3.1   Trak se kondicionira, kot je opisano v odstavku 7.4.1.1.

7.4.1.3.2   Trak je potem vsaj uro in pol na ravni podlagi v komori, v kateri je temperatura zraka – 30 ± 5 °C. Nato se upogne in pregib obteži z dvokilogramsko utežjo, predhodno ohlajeno na – 30 ± 5 °C. Ko je bil trak obtežen 30 minut v isti nizkotemperaturni komori, se utež odstrani in pretržna obremenitev se izmeri v petih minutah po odstranitvi traku iz nizkotemperaturne komore.

7.4.1.4   Kondicioniranje pri visokih temperaturah

7.4.1.4.1   Trak je tri ure v grelni komori s temperaturo 60 ± 5 °C in relativno vlažnostjo 65 ± 5 odstotkov.

7.4.1.4.2   Pretržna obremenitev se določi v petih minutah po odstranitvi traku iz grelne komore.

7.4.1.5   Kondicioniranje v vodi

7.4.1.5.1   Trak je tri ure v celoti potopljen v destilirano vodo s temperaturo 20 ± 5 °C, ki ji je bilo dodanega malo omakalnega sredstva. Uporabi se lahko katero koli omakalno sredstvo, primerno za vlakno, ki se preskuša.

7.4.1.5.2   Pretržna obremenitev se določi v desetih minutah po odstranitvi traku iz vode.

7.4.1.6   Kondicioniranje z odrgnjenjem

7.4.1.6.1   Kondicioniranje z odrgnjenjem se izvaja na vsaki napravi, v kateri je trak v stiku s togim delom pasu, razen na vseh napravah za nastavitev, pri katerih preskus mikrozdrsa (odstavek 7.3) pokaže, da trak zdrsne za manj kot polovico predpisane vrednosti, pri čemer postopek 1 kondicioniranja z odrgnjenjem (odstavek 7.4.1.6.4.1) ni potreben. Nastavitev na napravi za kondicioniranje približno ohranja ustrezen položaj traku in stične površine.

7.4.1.6.2   Vzorci se kondicionirajo, kot je opisano v odstavku 7.4.1.1. Temperatura prostora med postopkom odrgnjenja je med 15 in 30 °C.

7.4.1.6.3   V spodnji preglednici so navedeni splošni pogoji za vsak postopek odrgnjenja.

| | Obremenitev
  daN | FrekvencaHz | Število
  ciklov | Premik
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Postopek 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Postopek 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Postopek 3 (8) | 0 do 5 | 0,5 | 45 000 | — |

Obremenitev

daN

FrekvencaHz

Število

ciklov

Premik

mm

Postopek 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Postopek 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Postopek 3 (8)

0 do 5

0,5

45 000

—

Premik iz petega stolpca preglednice pomeni amplitudo gibanja traku naprej in nazaj.

7.4.1.6.4   Posebni postopki kondicioniranja

| 7.4.1.6.4.1 | Postopek 1: za primere, ko trak drsi skozi napravo za nastavitev.
  Na konec traku stalno deluje navpična obremenitev 2,5 daN, drugi konec traku pa je pritrjen na napravo, ki izvaja vodoravno gibanje traku naprej in nazaj.
  Naprava za nastavitev se na vodoravni trak postavi tako, da trak ostane obremenjen (glej sliko 1 v Prilogi 11 k temu pravilniku). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.1

Postopek 1: za primere, ko trak drsi skozi napravo za nastavitev.

Na konec traku stalno deluje navpična obremenitev 2,5 daN, drugi konec traku pa je pritrjen na napravo, ki izvaja vodoravno gibanje traku naprej in nazaj.

Naprava za nastavitev se na vodoravni trak postavi tako, da trak ostane obremenjen (glej sliko 1 v Prilogi 11 k temu pravilniku).

| 7.4.1.6.4.2 | Postopek 2: za primere, ko trak spremeni smer, ko gre skozi togi del.
  Med tem preskusom so koti trakov takšni, kot je prikazano na sliki 2 v Prilogi 11 k temu pravilniku.
  Med preskusom na trak stalno deluje obremenitev 0,5 daN.
  Če trak, ko gre skozi togi del, spremeni smer več kot enkrat, se lahko obremenitev 0,5 daN poveča, da se doseže predpisani premik traku 300 mm skozi ta togi del. |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.2

Postopek 2: za primere, ko trak spremeni smer, ko gre skozi togi del.

Med tem preskusom so koti trakov takšni, kot je prikazano na sliki 2 v Prilogi 11 k temu pravilniku.

Med preskusom na trak stalno deluje obremenitev 0,5 daN.

Če trak, ko gre skozi togi del, spremeni smer več kot enkrat, se lahko obremenitev 0,5 daN poveča, da se doseže predpisani premik traku 300 mm skozi ta togi del.

| 7.4.1.6.4.3 | Postopek 3: za primere, ko je trak pritrjen na togi del tako, da je prišit ali pritrjen na podoben način.
  Skupno gibanje nazaj in naprej je 300 ± 20 mm, vendar obremenitev 5 daN deluje le med premikom 100 ± 20 mm za vsak polovični cikel (glej sliko 3 v Prilogi 11 k temu pravilniku). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.3

Postopek 3: za primere, ko je trak pritrjen na togi del tako, da je prišit ali pritrjen na podoben način.

Skupno gibanje nazaj in naprej je 300 ± 20 mm, vendar obremenitev 5 daN deluje le med premikom 100 ± 20 mm za vsak polovični cikel (glej sliko 3 v Prilogi 11 k temu pravilniku).

7.4.2   Preskus traku glede odpornosti proti trganju (statični preskus)

7.4.2.1   Preskus se vsakič izvaja na dveh novih vzorcih traku, ki sta dovolj dolga in sta bila kondicionirana v skladu z določbami iz odstavka 7.4.1.

7.4.2.2   Vsak trak se pritrdi v vpenjala naprave za merjenje nateznih obremenitev. Vpenjala morajo biti zasnovana tako, da se trak ne more strgati ob ali blizu njih. Hitrost premikanja je približno 100 mm/min. Na začetku preskusa je prosta dolžina vzorca med vpenjali naprave 200 ± 40 mm.

7.4.2.3   Sila se povečuje, dokler se trak ne strga, in zapiše se pretržna obremenitev.

7.4.2.4   Če pas zdrsne ali se strga na dolžini ali do dolžine 10 mm od enega od vpenjal, je preskus neveljaven in izvede se nov preskus na drugem vzorcu.

7.4.3   Širina pri obremenitvi

7.4.3.1   Preskus se vsakič izvaja na dveh novih vzorcih traku, ki sta dovolj dolga in sta bila kondicionirana v skladu z določbami iz odstavka 7.4.1.

7.4.3.2   Vsak trak se pritrdi v vpenjala naprave za merjenje nateznih obremenitev. Vpenjala morajo biti zasnovana tako, da se trak ne more strgati ob ali blizu njih. Hitrost premikanja je približno 100 mm/min. Na začetku preskusa je prosta dolžina vzorca med vpenjali naprave 200 ± 40 mm.

7.4.3.3   Ko obremenitev doseže 980 daN + 100 – 0 daN, se preskusna naprava zaustavi in meritev se opravi v petih sekundah. Preskus je treba izvesti ločeno od nateznega preskusa.

7.5   Preskus sestavnih delov sistema pasov, ki vključujejo toge dele

7.5.1   Zaponka in naprava za nastavitev se z deli sistema pasov, na katere sta običajno pritrjeni, povežeta z napravo za merjenje nateznih obremenitev in uporabi se obremenitev 980 daN.

Pri H-pasovih je zaponka povezana s preskusno napravo s trakovi, ki so pritrjeni na zaponko in na jeziček ali dva jezička, nameščena približno simetrično glede na geometrijsko središče zaponke. Če je zaponka ali naprava za nastavitev del pritrdilnega elementa ali skupnega dela tritočkovnega pasu, se zaponka ali naprava za nastavitev preskusi s pritrdilnim elementom v skladu z odstavkom 7.5.2, razen pri navijalih s prekretnim vodilom na zgornjem pritrdišču pasu, če je obremenitev 980 daN in je dolžina traku, ki ostane navit na kolutu, v trenutku zaskočitve čim bližja 450 mm od konca traku.

7.5.2   Pritrdilni elementi in katere koli naprave za nastavitev pasu po višini se preskusijo tako, kot je določeno v odstavku 7.5.1, le da je obremenitev 1 470 daN in se v skladu z določbami drugega stavka odstavka 7.7.1 uporabi v najbolj neugodnih pogojih, ki se lahko pojavijo v vozilu, v katerem je pas pravilno vgrajen. Pri navijalih se preskus izvede s trakom, popolnoma odvitim s koluta.

7.5.3   Dva vzorca celotnega sistema pasov se postavita v hladilno komoro s temperaturo – 10 ± 1 °C za dve uri. Ustrezni deli zaponke se spnejo ročno takoj po odstranitvi iz hladilne komore.

7.5.4   Dva vzorca celotnega sistema pasov se postavita v hladilno komoro s temperaturo – 10 ± 1 °C za dve uri. Togi elementi in plastični deli, ki se preskušajo, se nato drug za drugim položijo na ravno jekleno podlago (ki je bila skupaj z vzorci v hladilni komori), ki leži na vodoravni površini kompaktnega trdega bloka z maso najmanj 100 kg, in v 30 sekundah od odstranitve iz hladilne omare se na preskusni vzorec v prostem padu z višine 300 mm spusti 18-kilogramska jeklena masa. Stran, s katero 18-kilogramska masa udari ob vzorec, ima izbočeno obliko in trdoto najmanj 45 HRC s prečnim polmerom 10 mm in vzdolžnim polmerom 150 mm vzdolž središčnice mase. Vzorec se preskusi z osjo ukrivljene palice v smeri osi traku, drugi vzorec pa se preskusi pod kotom 90o na trak.

7.5.5   Zaponke z deli, ki so skupni dvema varnostnima pasovoma, se obremenijo tako, da se simulirajo pogoji uporabe v vozilu, v katerem so sedeži v srednjem položaju namestitve. Obremenitev 1 470 daN deluje istočasno na vsakega od trakov. Smer obremenitve se določi v skladu z odstavkom 7.7.1. Ustrezna naprava za preskus je prikazana v Prilogi 10 k temu pravilniku.

7.5.6   Pri preskušanju ročne naprave za nastavitev trak enakomerno teče skozi napravo, ob upoštevanju običajnih pogojev uporabe, s hitrostjo približno 100 mm/s in največja sila se izmeri z natančnostjo 0,1 daN po premiku traku za prvih 25 mm. Preskus se izvede v obeh smereh drsenja traku skozi napravo, pri čemer se pred meritvami opravi 10 ponavljanj.

7.6   Dodatni preskusi varnostnih pasov z navijali

7.6.1   Vzdržljivost mehanizma navijala

7.6.1.1   Trak se izvleče in spusti, da se navije nazaj, tolikokrat, kot je zahtevano, vendar največ 30-krat na minuto. Pri navijalih z zaskočitvijo v sili se v vsakem petem ciklu opravi sunkovit poteg, da se navijalo zaskoči.

Enako število takšnih sunkovitih potegov se izvede pri vsaki od petih različnih dolžin izvlečenja, in sicer 90, 80, 75, 70 in 65 odstotkov celotne dolžine traku na navijalu. Če je na voljo več kot 900 mm traku, zgornji odstotki veljajo za zadnjih 900 mm traku, ki se lahko izvleče iz navijala.

7.6.1.2   Ustrezna naprava za preskuse iz odstavka 7.6.1.1 je prikazana v Prilogi 3 k temu pravilniku.

7.6.2   Zaskočitev navijal z zaskočitvijo v sili

7.6.2.1   Navijalo se preskusi enkrat glede zaskočitve, ko je celotna dolžina neodvitega traku 300 ± 3 mm.

7.6.2.1.1   Pri navijalu, ki ga sproži premikanje traku, izvlečenje poteka v enaki smeri, kot običajno poteka, ko je navijalo vgrajeno v vozilu.

7.6.2.1.2   Pri preskušanju navijal glede občutljivosti na zmanjšanje hitrosti vozila, se preskušajo pri zgoraj navedenem izvlečenju vzdolž dveh pravokotnih osi, ki sta vodoravni, če je navijalo vgrajeno v vozilo po navodilih proizvajalca varnostnih pasov. Če ta položaj ni določen, se organ, ki izvaja preskušanje, posvetuje s proizvajalcem varnostnih pasov. Ena od osi je v smeri, ki jo izbere tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, da ustvari najbolj neugodne razmere za sproženje mehanizma za zaskočitev.

7.6.2.2   Ustrezna naprava za preskuse iz odstavka 7.6.2.1 je opisana v Prilogi 4 k temu pravilniku. Zasnova katere koli takšne preskusne naprave omogoča, da se zahtevani pospešek doseže, preden se izvleče več kakor 5 mm traku iz navijala, ter da izvlečenje poteka s povprečnim naraščanjem pospeška najmanj 55 g/s (9) in največ 150 g/s (9) pri preskušanju občutljivosti na premikanje traku ter najmanj 25 g/s (9) in največ 150 g/s (9) pri preskušanju občutljivosti na pojemek vozila. (9)

7.6.2.3   Za preverjanje izpolnjevanja zahtev iz odstavkov 6.2.5.3.1.3 in 6.2.5.3.1.4 se navijalo namesti na vodoravno mizo, miza pa se nagiba s hitrostjo, ki ne presega 2o na sekundo, dokler se ne zaskoči. Preskus se ponovi z nagibanjem v drugih smereh za zagotovitev, da so zahteve izpolnjene.

7.6.3   Odpornost proti prahu

7.6.3.1   Navijalo se namesti v komoro za preskušanje, kot je opisano v Prilogi 5 k temu pravilniku. Namesti se v podobni smeri, kot je vgrajeno v vozilu. Komora za preskušanje vsebuje količino prahu v skladu z odstavkom 7.6.3.2. Trak v dolžini 500 mm se izvleče iz navijala tako, da ostane izvlečen, v minuti ali dveh po vsakem mešanju prahu pa se opravi 10 ciklov izvlečenja in navijanja. V času petih ur se prah vsakih 20 minut premeša za pet sekund z uporabo stisnjenega zraka brez olja in vlage, ki vstopa skozi odprtino s premerom 1,5 ± 0,1 mm pri tlaku 5,5 × 105 ± 0,5 × 105 Pa.

7.6.3.2   Prah, ki se uporabi v preskusu iz odstavka 7.6.3.1, vsebuje približno 1 kg suhega kremena. Porazdelitev velikosti delcev je naslednja:

| (a) | količina delcev, ki preide skozi odprtino 150 μm, premer žice 104 μm: 99 do 100 odstotkov; |
| --- | --- |

(a)

količina delcev, ki preide skozi odprtino 150 μm, premer žice 104 μm: 99 do 100 odstotkov;

| (b) | količina delcev, ki preide skozi odprtino 105 μm, premer žice 64 μm: 76 do 86 odstotkov; |
| --- | --- |

(b)

količina delcev, ki preide skozi odprtino 105 μm, premer žice 64 μm: 76 do 86 odstotkov;

| (c) | količina delcev, ki preide skozi odprtino 75 μm, premer žice 52 μm: 60 do 70 odstotkov. |
| --- | --- |

(c)

količina delcev, ki preide skozi odprtino 75 μm, premer žice 52 μm: 60 do 70 odstotkov.

7.6.4   Uvlečne sile

7.6.4.1   Uvlečna sila se meri na sistemu varnostnih pasov, ki je nameščen na preskusni lutki, kot pri dinamičnem preskusu iz odstavka 7.7. Napetost traku se meri na dotikališču traku s preskusno lutko (vendar brez dotika z njo), medtem ko se trak navija s hitrostjo približno 0,6 m/min. Pri varnostnih pasovih z napravo za zmanjšanje napetosti se uvlečna sila in napetost traku merita, ko je ta naprava uporabljena in ko ni uporabljena.

7.6.4.2   Pred dinamičnim preskusom iz odstavka 7.7 se sedeča preskusna lutka, ki je oblečena v bombažno srajco, nagne naprej, dokler se iz navijala ne izvleče 350 mm traku, in potem se spusti v začetni položaj.

7.7   Dinamični preskus sistema pasov ali sistema za zadrževanje potnikov

7.7.1   Sistem pasov se namesti na preskusni voziček, opremljen s sedežem in pritrdišči v skladu s Prilogo 6 k temu pravilniku. Če je sistem pasov namenjen za določeno vozilo ali za določene tipe vozil, razdaljo med preskusno lutko in pritrdišči določi tehnična služba, ki izvaja preskuse, v skladu z navodili za namestitev, ki so priložena pasu, ali s podatki, ki jih predloži proizvajalec vozila. Če je pas opremljen z napravo za nastavitev pasu po višini iz odstavka 2.14.6, sta položaj in način pritrditve naprave enaka kot v zasnovi vozila.

Če je bil dinamični preskus izveden za neki tip vozila, ga ni treba ponoviti za druge tipe vozila, v katerih je vsako pritrdišče za manj kakor 50 mm oddaljeno od ustreznega pritrdišča preskušanega pasu. Lahko pa proizvajalci določijo hipotetične položaje pritrdišč za preskušanje, da se zajame kar največ dejanskih pritrdišč.

7.7.1.1   Pri varnostnem pasu ali sistemu za zadrževanje potnikov, ki je del sistema, za katerega je potrebna homologacija za sistem za zadrževanje potnikov, se varnostni pas vgradi, kot je določeno v odstavku 7.7.1, ali na tisti del konstrukcije vozila, na katerega je sistem za zadrževanje potnikov običajno nameščen, in ta del se togo pritrdi na preskusni voziček tako, kot je predpisano v odstavkih 7.7.1.2 do 7.7.1.6.

Pri varnostnem pasu ali sistemu za zadrževanje potnikov z zategovalniki, odvisnimi od sestavnih delov, ki niso del sistema pasov, se sistem pasov skupaj s potrebnimi dodatnimi deli vozila pritrdi na preskusni voziček tako, kot je predpisano v odstavkih 7.7.1.2 do 7.7.1.6.

Če navedenih naprav ni mogoče preskušati na preskusnem vozičku, lahko proizvajalec z običajnim preskusom čelnega trčenja pri hitrosti 50 km/h v skladu s postopkom ISO 3560 (1975) prikaže, da naprava izpolnjuje zahteve iz Pravilnika.

7.7.1.2   Način pritrditve vozila med preskusom ne sme ojačati pritrdišč sedežev ali varnostnih pasov ali zmanjšati običajne deformacije konstrukcije. Prisoten ne sme biti noben sprednji del vozila, ki bi z omejevanjem gibanja preskusne lutke naprej, razen njenih nog, zmanjšal obremenitev, ki ji je med preskusom izpostavljen sistem za zadrževanje potnikov. Odstranjeni deli konstrukcije se lahko zamenjajo z deli enake trdnosti, če ne ovirajo gibanja preskusne lutke naprej.

7.7.1.3   Naprava za pritrditev je zadovoljiva, če ne vpliva na področje, ki se razteza po celotni širini konstrukcije, in če je vozilo ali konstrukcija blokirana ali pritrjena spredaj na razdalji, ki ni manjša od 500 mm od pritrdišča sistema za zadrževanje potnikov. Zadaj se konstrukcija pritrdi na dovolj veliki razdalji za pritrdišči, da se zagotovi izpolnjevanje zahtev iz odstavka 7.7.1.2.

7.7.1.4   Sedeži vozila morajo biti vgrajeni in postavljeni v položaj za vožnjo, ki ga izbere tehnična služba, ki izvaja homologacijske preskuse, da se zagotovijo najbolj neugodni pogoji za trdnost glede na namestitev preskusne lutke v vozilu. Položaji sedežev se navedejo v poročilu. Naslon sedeža, če ima nastavljiv naklon, je v položaju, ki ga določi proizvajalec, ali, ob odsotnosti specifikacij, v položaju, v katerem je dejanski kot naslona sedeža čim bližje 25o pri vozilih kategorij M1 in N1 ter čim bližje 15o pri vozilih vseh drugih kategorij.

7.7.1.5   Za ocenjevanje izpolnjevanja zahtev iz odstavka 6.4.1.4.1 se upošteva sedež v najbolj sprednjem položaju za voznika ali potnika, ki ustreza meram preskusne lutke.

7.7.1.6   Vsi sedeži katere koli skupine sedežev se preskušajo istočasno.

7.7.1.7   Dinamični preskus sistema H-pasu se izvaja brez (sistema) mednožnega traku, če je na voljo.

7.7.2   Sistem pasov se namesti na preskusno lutko iz Priloge 7 k temu pravilniku na naslednji način: deska debeline 25 mm se namesti med hrbet preskusne lutke in naslon sedeža. Pas se namesti na preskusno lutko tako, da se tesno prilega. Nato se deska odstrani tako, da se preskusna lutka po celotni dolžini hrbta dotika naslona sedeža. S pregledom se zagotovi, da način spajanja dveh delov zaponke ne pomeni tveganja za zmanjšanje zanesljivosti zapiranja.

7.7.3   Prosti deli traku segajo dovolj daleč od naprav za nastavitev, da omogočajo drsenje.

7.7.4   Napravi za pojemek in pospešek

Vložnik izbere eno od naslednjih dveh naprav:

7.7.4.1   Naprava za preskušanje pojemka

Preskusni voziček se pospeši tako, da ima v trenutku trčenja lastno hitrost 50 ± 1 km/h in preskusna lutka ostane stabilna. Pot zaustavitve vozička je 40 ± 5 cm. Voziček med zmanjševanjem hitrosti ostane v vodoravnem položaju. Hitrost vozička se zmanjšuje z napravo iz Priloge 6 k temu pravilniku ali katero koli drugo napravo, ki daje enake rezultate. Ta naprava izpolnjuje zahteve v zvezi z delovanjem, ki so navedene v nadaljevanju.

Krivulja pojemka preskusnega vozička, tehtanega skupaj z balastom, ki da skupno maso 455 kg ± 20 kg pri preskušanju varnostnih pasov ter 910 kg ± 40 kg pri preskušanju sistemov za zadrževanje potnikov pri nazivni masi preskusnega vozička in konstrukcije vozila 800 kg, ostane znotraj diagonalno črtkanega območja grafa iz Priloge 8. Po potrebi se lahko nazivna masa vozička s pritrjeno konstrukcijo vozila dodatno povečuje po 200 kg, pri čemer je treba v tem primeru dodati dodatno balastno maso 28 kg na vsakih dodanih 200 kg. V nobenem primeru se skupna masa preskusnega vozička, konstrukcije vozila in balasta ne sme razlikovati od nazivne vrednosti za umerjevalne preskuse za več kot ± 40 kg. Med umerjanjem naprave za zaustavljanje mora biti hitrost vozička 50 ± 1 km/h in razdalja za zaustavitev 40 ± 2 cm.

7.7.4.2   Naprava za preskušanje pospeška

Preskusni voziček se pospeši tako, da je njegova skupna sprememba hitrosti ΔV Formula. Voziček med pospeševanjem ostane v vodoravnem položaju. Hitrost vozička se povečuje z napravo, ki izpolnjuje zahteve v zvezi z delovanjem, navedene v nadaljevanju:

Krivulja pospeška preskusnega vozička, tehtanega skupaj z balastom, ostane znotraj diagonalno črtkanega območja grafa iz Priloge 8 ter nad segmentom, določenim s koordinatama 10 g, 5 ms in 20 g, 10 ms. Začetek trčenja (T0) je v skladu s standardom ISO 17373 (2005) določen za stopnjo pospeška 0,5 g. V nobenem primeru se skupna masa preskusnega vozička, konstrukcije vozila in balasta ne sme razlikovati od nazivne vrednosti za umerjevalne preskuse za več kot ± 40 kg. Med umerjanjem naprave za preskušanje pospeška mora biti skupna sprememba hitrosti vozička ΔV Formula.

Kljub izpolnjevanju zgornjih zahtev mora tehnična služba uporabiti voziček (opremljen s sedeži) z maso, večjo od 380 kg, kot je določeno v odstavku 1 Priloge 6.

7.7.5   Izmerijo se hitrost preskusnega vozička neposredno pred trčenjem (le pri vozičkih za zmanjševanje hitrosti, ki so potrebni za izračun razdalje za zaustavitev), pospešek ali pojemek hitrosti vozička, premik preskusne lutke naprej in hitrost prsnega koša ob njegovem premiku za 300 mm.

Sprememba hitrosti se izračuna z integriranjem zapisanega pospeška ali pojemka vozička.

Razdalja za dosego prvih Formula spremembe hitrosti vozička se lahko izračuna z dvojnim integriranjem zapisanega pojemka vozička.

7.7.6   Po trčenju se na pogled pregledajo sistem pasov ali sistem za zadrževanje potnikov in njegovi togi deli, brez odpiranja zaponke, da se ugotovi, ali je nastala kakršna koli poškodba ali trganje. Pri sistemih za zadrževanje potnikov se po preskusu preveri tudi, ali imajo deli konstrukcije vozila, ki so pritrjeni na voziček, kakršne koli vidne trajne deformacije. Če je ugotovljena kakršna koli takšna deformacija, se to upošteva pri vsakem izračunu v skladu z odstavkom 6.4.1.4.1.

7.7.7   Če so bili preskusi izvedeni pri višji hitrosti in/ali je krivulja pospeška presegla zgornjo mejo diagonalno črtkanega območja ter varnostni pas izpolnjuje zahteve, se preskus šteje za zadovoljivega.

7.8   Preskus odpiranja zaponke

7.8.1   Za ta preskus se uporabijo sistemi pasov ali zadrževalne naprave, ki so že opravile dinamični preskus v skladu z odstavkom 7.7.

7.8.2   Sistem pasov se odstrani s preskusnega vozička brez odpiranja zaponke. Zaponka se obremeni z neposredno vlečno silo prek nanjo pritrjenih trakov, tako da so trakovi izpostavljeni sili Formula daN. (Razume se, da je n število trakov, povezanih s zaponko, ko je ta blokirana.) Kadar je zaponka povezana s togim delom, sila deluje pod enakim kotom, kot ga tvorita zaponka in togi del med dinamičnim preskusom. Na geometrijsko središče gumba za odpiranje zaponke deluje sila s hitrostjo 400 ± 20 mm/min vzdolž negibne osi, ki poteka vzporedno z začetno smerjo gibanja gumba zaponke. Med delovanjem sile, potrebne za odprtje zaponke, zaponko pritrjuje toga opora. Zgoraj navedena sila ne presega mejne vrednosti iz odstavka 6.2.2.5. Dotikališče preskusne opreme je kroglaste oblike s polmerom 2,5 ± 0,1 mm. Ima polirano kovinsko površino.

7.8.3   Izmeri se sila, ki odpre zaponko, in zapiše se vsaka poškodba zaponke.

7.8.4   Po preskusu odpiranja zaponke se pregledajo sestavni deli sistema pasov ali zadrževalne naprave, na katerih so bili izvedeni preskusi iz odstavka 7.7, in v poročilu o preskusu se zapiše obseg poškodb, ki so nastale na sistemu pasov ali zadrževalni napravi med dinamičnim preskusom.

7.9   Dodatni preskusi varnostnih pasov z zategovalniki

7.9.1   Kondicioniranje

Zategovalnik se lahko sname z varnostnega pasu, da se 24 ur preskuša pri temperaturi 60 ± 5 °C. Nato se temperatura za dve uri zviša na 100 ± 5 °C. Zategovalnik se nato 24 ur hrani pri temperaturi –30 ± 5 °C. Ko se odstrani iz prostora za kondicioniranje, se ogreje na temperaturo prostora. Če je bil snet, se znova pritrdi na varnostni pas.

7.10   Poročilo o preskusu

7.10.1   V poročilo o preskusu se zapisujejo rezultati vseh preskusov iz odstavka 7 in zlasti:

| (a) | tip naprave, uporabljene v preskusu (naprava za pospešek ali pojemek); |
| --- | --- |

(a)

tip naprave, uporabljene v preskusu (naprava za pospešek ali pojemek);

| (b) | skupna sprememba hitrosti; |
| --- | --- |

(b)

skupna sprememba hitrosti;

| (c) | hitrost vozička neposredno pred trčenjem (le za vozičke za zmanjševanje hitrosti); |
| --- | --- |

(c)

hitrost vozička neposredno pred trčenjem (le za vozičke za zmanjševanje hitrosti);

| (d) | krivulja pospeška ali pojemka med celotno spremembo hitrosti vozička; |
| --- | --- |

(d)

krivulja pospeška ali pojemka med celotno spremembo hitrosti vozička;

| (e) | največji premik preskusne lutke naprej; |
| --- | --- |

(e)

največji premik preskusne lutke naprej;

| (f) | položaj – če se lahko spreminja – zaponke med preskusom; |
| --- | --- |

(f)

položaj – če se lahko spreminja – zaponke med preskusom;

| (g) | sila, ki odpre zaponko; |
| --- | --- |

(g)

sila, ki odpre zaponko;

| (h) | vsaka poškodba ali trganje. |
| --- | --- |

(h)

vsaka poškodba ali trganje.

Če v skladu z odstavkom 7.7.1 niso bile upoštevane zahteve iz Priloge 6 k temu pravilniku v zvezi s pritrdišči, se v poročilu o preskusu opiše, kako je bil nameščen sistem pasov ali sistem za zadrževanje potnikov, ter navedejo pomembni koti in mere.

8.   ZAHTEVE V ZVEZI Z VGRADNJO V VOZILO

8.1   Varnostni pasovi in sistemi za zadrževanje potnikov

8.1.1   Razen sedežev, namenjenih le za uporabo v mirujočem vozilu, morajo biti sedeži vozil kategorij M1, M2 (razreda III ali B (10)), M3 (razreda III ali B9) in N opremljeni z varnostnimi pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika.

Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, lahko zahtevajo vgradnjo varnostnih pasov v vozila kategorij M2 in M3 razreda II.

Varnostni pasovi in/ali sistemi za zadrževanje potnikov, vgrajeni v vozila razreda I, II ali A kategorije M2 ali M3, morajo izpolnjevati zahteve iz tega pravilnika.

Pogodbenice lahko v skladu z nacionalno zakonodajo dovolijo vgradnjo varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov, ki niso zajeti v tem pravilniku, če so namenjeni za invalide.

Sistemi za zadrževanje potnikov, ki so v skladu z določbami iz Priloge 8 k spremembam 02 Pravilnika št. 107, so izvzeti iz določb tega pravilnika.

V vozila razreda I ali A kategorije M2 ali M3 se lahko vgradijo varnostni pasovi in/ali sistemi za zadrževanje potnikov, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika.

8.1.2   Tipi varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov za vsako sedežno mesto, za katero je predpisana vgradnja, ustrezajo tistim iz Priloge 16 (pri katerih ni mogoče uporabiti navijal brez zaskočitve (odstavek 2.14.1) in navijal z ročno sprostitvijo (odstavek 2.14.2)). Za vsa sedežna mesta, za katera Priloga 16 določa trebušne pasove tipa B, so dovoljeni trebušni pasovi tipa Br3, razen če se ob uporabi toliko zategnejo, da po običajnem zapenjanju bistveno zmanjšajo udobnost.

8.1.2.1   Vendar je dovoljena vgradnja trebušnega pasu tipa Br4m ali Br4Nm na zunanjih sedežnih mestih razen sprednjih v vozilih kategorije N1, navedenih v Prilogi 16 in označenih s simbolom Ø, če obstaja prehod med sedežem in najbližjo stransko steno vozila, ki potnikom omogoča dostop do drugih delov vozila. Prostor med sedežem in stransko steno vozila se šteje za prehod, če je razdalja med stransko steno, ko so vsa vrata zaprta, in navpično vzdolžno ravnino, ki poteka skozi središčnico zadevnega sedeža, merjena v točki R in pravokotno na srednjo vzdolžno ravnino vozila, večja od 500 mm.

8.1.3   Če varnostni pasovi niso predpisani, lahko proizvajalec po svoji izbiri zagotovi kateri koli tip varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov, ki je skladen s tem pravilnikom. Pri sedežnih mestih, za katera Priloga 16 določa trebušne pasove, se lahko od tipov pasov, ki jih dovoljuje Priloga 16, namesto trebušnih pasov zagotovijo pasovi tipa A.

8.1.4   Pri tritočkovnih pasovih z navijali eno navijalo deluje vsaj na diagonalnem traku.

8.1.5   Razen pri vozilih kategorije M1 je namesto navijala tipa 4 (odstavek 2.14.4) dovoljeno navijalo z zaskočitvijo v sili tipa 4N (odstavek 2.14.5), če je bilo službam, ki izvajajo preskuse, zadovoljivo prikazano, da vgradnja navijala tipa 4 ne bi bila praktična.

8.1.6   Za sprednja zunanja in sredinska sedežna mesta, prikazana v Prilogi 16 in označena s simbolom *, so primerni trebušni pasovi tipa iz navedene priloge, kadar je vetrobransko steklo zunaj referenčnega območja iz Priloge 1 k Pravilniku št. 21.

V zvezi z varnostnimi pasovi se vetrobransko steklo šteje kot del referenčnega območja, če lahko pride v statični stik s preskusno napravo v skladu s postopkom iz Priloge 1 k Pravilniku št. 21.

8.1.7   Za vsako sedežno mesto iz Priloge 16, ki je označeno s simbolom •, se zagotovi tritočkovni pas tipa iz Priloge 16, razen če je izpolnjen eden od naslednjih pogojev. V tem primeru se lahko zagotovi dvotočkovni pas tipa iz Priloge 16.

8.1.7.1   Na voljo je sedež ali drugi deli vozila, ki so skladni z odstavkom 3.5 Dodatka 1 k Pravilniku št. 80, neposredno spredaj, ali

8.1.7.2   noben del vozila ni ali, ko se vozilo premika, ne more biti v referenčnem območju ali

8.1.7.3   deli vozila v navedenem referenčnem območju izpolnjujejo zahteve glede absorpcije energije iz Dodatka 6 k Pravilniku št. 80.

8.1.8   Vsako potniško sedežno mesto, ki je opremljeno z zračno blazino za čelno zaščito, ima opozorilo o prepovedi uporabe nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok na takšnem sedežnem mestu. Te informacije se navedejo najmanj na nalepki, ki vsebuje jasen opozorilni piktogram, kot je prikazan spodaj.

Skupne mere so vsaj 120 × 60 mm ali enakovredna površina.

Zgoraj prikazana nalepka se lahko prilagodi tako, da se po obliki razlikuje od zgornjega primera, vendar mora biti vsebina v skladu z zgornjimi določbami.

8.1.9   Pri zračni blazini za čelno zaščito na sprednjem potniškem sedežu se opozorilo trajno pritrdi na obe strani sprednjega senčnika za potnike, tako da je ne glede na položaj senčnika vedno vidno vsaj eno opozorilo. Druga možnost je, da se eno opozorilo namesti na vidni površini nazaj preklopljenega senčnika, drugo pa na stropu za senčnikom, tako da je vedno vidno vsaj eno opozorilo. Opozorilne nalepke ne sme biti mogoče enostavno odstraniti s senčnika ali stropa, ne da bi na senčniku ali stropu znotraj vozila nastala očitna in jasno vidna poškodba.

Če vozilo nima senčnika ali strehe, se opozorilna nalepka namesti na mesto, kjer je jasno vidna v vsakem trenutku.

Pri zračni blazini za čelno zaščito za druge sedeže v vozilu mora biti opozorilo neposredno pred zadevnim sedežem in jasno vidno osebi, ki na ta sedež namešča nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok. Zahteve iz tega odstavka in odstavka 8.1.8 se ne uporabljajo za tista sedežna mesta, ki so opremljena z napravo, ki samodejno izklopi zračno blazino za čelno zaščito, kadar je nameščen kakršen koli nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok.

8.1.10   Podrobne informacije v zvezi z opozorilom morajo biti v navodilih za uporabo vozila; v vseh uradnih jezikih države ali držav, v katerih se razumno lahko pričakuje, da bo vozilo registrirano (npr. na ozemlju Evropske unije, na Japonskem, v Ruski federaciji ali na Novi Zelandiji), mora biti navedeno vsaj naslednje besedilo:

„NIKOLI ne uporabljajte nazaj obrnjenega sistema za zadrževanje otrok na sedežu, ki je zaščiten z AKTIVNO ZRAČNO BLAZINO pred njim; to lahko povzroči SMRT ALI RESNO POŠKODBO OTROKA“

Besedilo opozorila mora dopolnjevati piktogram z opozorilne nalepke v vozilu. Informacije mora biti v navodilih za uporabo vozila enostavno najti (npr. posebno sklicevanje na informacije, natisnjeno na prvi strani, poseben jeziček na strani ali ločena knjižica itd.).

Zahteve iz tega odstavka se ne uporabljajo za vozila, v katerih so vsa potniška sedežna mesta opremljena z napravo, ki samodejno izklopi zračno blazino za čelno zaščito, kadar je nameščen kakršen koli nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok.

8.1.11   Pri sedežih, ki jih je mogoče obrniti ali namestiti v drugih smereh za uporabo pri mirujočem vozilu, se zahteve iz odstavka 8.1.1 uporabljajo samo za tiste smeri, ki so namenjene za običajno uporabo med vožnjo po cesti, v skladu s tem pravilnikom.

8.2   Splošne zahteve

8.2.1   Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov, sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX v skladu s preglednico 2 Priloge 17 v Dodatku 3 ter sistemi za zadrževanje otrok i-Size v skladu s preglednico 3 Priloge 17 v Dodatku 3 so pritrjeni na pritrdišča in v primeru sistemov za zadrževanje otrok i-Size oprti na stično površino na tleh vozila v skladu s specifikacijami iz Pravilnika št. 14, kot so značilnosti zasnove in mere, število pritrdišč in zahteve v zvezi s trdnostjo.

8.2.2   Varnostni pasovi, sistemi za zadrževanje potnikov in sistemi za zadrževanje otrok, ki ustrezajo priporočilom proizvajalca iz preglednic 1 do 3 iz Priloge 17 Dodatka 3, so vgrajeni tako, da zadovoljivo delujejo in zmanjšajo tveganje telesnih poškodb v primeru nesreče. Vgrajeni so zlasti tako, da:

8.2.2.1   trakovi ne morejo zavzeti lege, nevarne za potnike;

8.2.2.2   je nevarnost, da pravilno nameščeni pas zdrsne z ramena uporabnika zaradi njegovega premika naprej, najmanjša;

8.2.2.3   je nevarnost poslabšanja stanja traku zaradi stika z ostrimi deli vozila ali konstrukcije sedeža in sistemov za zadrževanje otrok, ki ustrezajo priporočilom proizvajalca iz preglednic 1 do 3 iz Priloge 17 Dodatka 3, najmanjša.

8.2.2.4   Zasnova in vgradnja vsakega varnostnega pasu pri vsakem sedežnem mestu omogočata, da je pas pripravljen za uporabo. Poleg tega, če se lahko celoten sedež ali blazina sedeža in/ali naslon sedeža sklopi za omogočanje dostopa do zadnjega dela vozila ali prostora za prevoz blaga ali prtljage, so varnostni pasovi teh sedežev, potem ko se sklopijo in ponovno postavijo nazaj, dosegljivi za uporabo ali pa je mogoče, da jih ena oseba zlahka potegne izpod ali izza sedeža v skladu z navodili v priročniku za uporabo vozila, ne da bi ta oseba potrebovala usposabljanje ali vajo.

8.2.2.5   Tehnična služba zagotovi, da ko je zaponka zapeta:

| 8.2.2.5.1 | morebitna ohlapnost pasu ne onemogoča pravilne namestitve sistemov za zadrževanje otrok po priporočilih proizvajalca in |
| --- | --- |

8.2.2.5.1

morebitna ohlapnost pasu ne onemogoča pravilne namestitve sistemov za zadrževanje otrok po priporočilih proizvajalca in

| 8.2.2.5.2 | se lahko pri tritočkovnih pasovih v predelu spodnjega dela traku z natezanjem diagonalnega dela traku doseže natezna sila najmanj 50 N, če so nameščeni:






  (a) | na preskusno lutko, ki ustreza otroku v starosti 10 let, kot je določeno v Prilogi 8 Dodatka 1 k Pravilniku št. 44, in je nastavljena v skladu s Prilogo 17 Dodatka 4 k temu pravilniku, ali |
| --- | --- | --- |

8.2.2.5.2

se lahko pri tritočkovnih pasovih v predelu spodnjega dela traku z natezanjem diagonalnega dela traku doseže natezna sila najmanj 50 N, če so nameščeni:

(a)

na preskusno lutko, ki ustreza otroku v starosti 10 let, kot je določeno v Prilogi 8 Dodatka 1 k Pravilniku št. 44, in je nastavljena v skladu s Prilogo 17 Dodatka 4 k temu pravilniku, ali

| (b) | na preskuševalno napravo za sedeže, ki omogočajo vgradnjo sistema za zadrževanje otrok univerzalne kategorije, kot je določeno na sliki 1 v Prilogi 17 Dodatka 1 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

(b)

na preskuševalno napravo za sedeže, ki omogočajo vgradnjo sistema za zadrževanje otrok univerzalne kategorije, kot je določeno na sliki 1 v Prilogi 17 Dodatka 1 k temu pravilniku.

8.3   Posebne zahteve za toge dele varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov

8.3.1   Togi deli, kot so zaponke, naprave za nastavitev in pritrdilni elementi, v primeru nesreče ne povečajo tveganja telesnih poškodb za uporabnika ali druge potnike v vozilu.

8.3.2   Naprava za odpiranje zaponke je uporabniku jasno vidna in lahko dosegljiva, zasnovana pa je tako, da je ni mogoče odpreti po naključju ali zaradi nepazljivosti. Zaponka je nameščena tudi tako, da je lahko dosegljiva reševalcu, ki mora v sili rešiti uporabnika.

Zaponka je nameščena tako, da jo lahko uporabnik pasu takrat, ko ni obremenjena, ter tudi takrat, ko nosi težo uporabnika, odpre z enostavnim gibom roke v eni smeri.

Pri varnostnih pasovih ali sistemih za zadrževanje potnikov na sprednjih zunanjih sedežnih mestih, razen pri H-pasovih, je mogoče zaponko zapreti na enak način.

S pregledom se zagotovi, da širina stične površine, ko je zaponka v stiku z uporabnikom, ni manjša od 46 mm.

S pregledom se zagotovi, da stična površina, ko je zaponka v stiku z uporabnikom, izpolnjuje zahteve iz odstavka 6.2.2.1 tega pravilnika.

8.3.3   Ob uporabi pasu se pas samodejno prilagodi uporabniku ali je zasnovan tako, da je ročna naprava za nastavitev lahko dosegljiva sedečemu uporabniku ter je primerna in enostavna za uporabo. Prav tako je mogoče, da uporabnik pas zategne z eno roko, tako da ustreza njegovemu telesu in položaju sedeža v vozilu.

8.3.4   Varnostni pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov z navijali so nameščeni tako, da lahko navijala delujejo pravilno in učinkovito ščitijo trak.

8.3.5   Da se uporabnike vozil obvesti o določbah v zvezi s prevozom otrok, morajo vozila kategorij M1, M2, M3 in N1 izpolnjevati zahteve po informacijah iz Priloge 17. Vsako vozilo kategorije M1 je opremljeno s pritrdilnimi mesti ISOFIX v skladu z ustreznimi predpisi iz Pravilnika št. 14.

1

2

3

1

1

Prvo pritrdilno mesto ISOFIX omogoča vgradnjo vsaj ene od treh možnih naprej obrnjenih preskuševalnih naprav iz Dodatka 2 Priloge 17; drugo pritrdilno mesto ISOFIX omogoča vgradnjo vsaj ene od treh možnih nazaj obrnjenih preskuševalnih naprav iz Dodatka 2 Priloge 17. Za to drugo pritrdilno mesto ISOFIX je v primeru, da vgradnja nazaj obrnjene preskuševalnih naprav v drugi vrsti sedežev vozila zaradi njegove zasnove ni mogoča, mogoča vgradnja ene od šestih možnih naprav za zadrževanje otrok na katerem koli mestu v vozilu.

8.3.6   Vsako sedežno mesto i-Size omogoča vgradnjo preskuševalnih naprav za zadrževanje otrok ISOFIX „ISO/F2X“ (B1), „ISO/R2“ (D) skupaj z določevalno prostornino za namestitev podporne noge, kot je opredeljeno v Dodatku 2 k Prilogi 17.

Določevalna prostornina za namestitev podporne noge je določena, kakor sledi (glej tudi sliki 8 in 9 v Dodatku 2 Priloge 17 k temu pravilniku):

| (a) | bočna omejitev:
  z dvema ravninama, ki sta vzporedni z vzdolžno srednjo ravnino preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, nameščene na zadevno sedežno mesto, in od nje oddaljeni 100 mm; |
| --- | --- |

(a)

bočna omejitev:

z dvema ravninama, ki sta vzporedni z vzdolžno srednjo ravnino preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, nameščene na zadevno sedežno mesto, in od nje oddaljeni 100 mm;

| (b) | sprednja omejitev:
  z ravnino, ki je pravokotna na ravnino, ki jo določa spodnja ploskev preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, in pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, 695 mm od ravnine, ki poteka skozi središčnici spodnjih pritrdišč ISOFIX ter je pravokotna na spodnjo ploskev preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok; |
| --- | --- |

(b)

sprednja omejitev:

z ravnino, ki je pravokotna na ravnino, ki jo določa spodnja ploskev preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, in pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, 695 mm od ravnine, ki poteka skozi središčnici spodnjih pritrdišč ISOFIX ter je pravokotna na spodnjo ploskev preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok;

| (c) | zadnja omejitev:






  (i) | nad ravnjo spodnje ploskve preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok s sprednjo ploskvijo preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok in |
| --- | --- | --- |

(c)

zadnja omejitev:

(i)

nad ravnjo spodnje ploskve preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok s sprednjo ploskvijo preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok in

| (ii) | pod ravnjo spodnje ploskve preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z ravnino, ki je pravokotna na ravnino, ki jo določa spodnja ploskev preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, in pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, 585 mm od ravnine, ki poteka skozi središčnici spodnjih pritrdišč ISOFIX ter je pravokotna na spodnjo ploskev preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok; |
| --- | --- |

(ii)

pod ravnjo spodnje ploskve preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z ravnino, ki je pravokotna na ravnino, ki jo določa spodnja ploskev preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, in pravokotna na srednjo vzdolžno ravnino preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, 585 mm od ravnine, ki poteka skozi središčnici spodnjih pritrdišč ISOFIX ter je pravokotna na spodnjo ploskev preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok;

| (d) | zgornja omejitev:






  (i) | nad ravnjo spodnje ploskve preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z ravnino, ki je vzporedna s spodnjo ploskvijo naprave za sisteme za zadrževanje otrok in 85 mm nad to ploskvijo, ter |
| --- | --- | --- |

(d)

zgornja omejitev:

(i)

nad ravnjo spodnje ploskve preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z ravnino, ki je vzporedna s spodnjo ploskvijo naprave za sisteme za zadrževanje otrok in 85 mm nad to ploskvijo, ter

| (ii) | pod ravnjo spodnje ploskve preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z zgornjo ploskvijo tal vozila (vključno z oblogami, preprogami, peno itd.). |
| --- | --- |

(ii)

pod ravnjo spodnje ploskve preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z zgornjo ploskvijo tal vozila (vključno z oblogami, preprogami, peno itd.).

Naklonski kot, ki se uporablja za geometrično oceno, se izmeri v skladu z odstavkom 5.2.3.4 Pravilnika št. 14.

Določevalna prostornina za namestitev podporne noge ne sme posegati v noben del vozila.

Izpolnjevanje te zahteve se lahko dokaže s fizičnim preskusom, računalniško simulacijo ali reprezentativnimi risbami.

8.4   Oprema opozorilnika pripetosti varnostnih pasov

8.4.1   Sedežno mesto voznika vozil kategorije M1
   (11) mora biti opremljeno z opozorilnikom pripetosti varnostnih pasov, ki izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika. Kadar proizvajalec vozila zagotovi sistem opozarjanja o pripetosti varnostnih pasov na voznikovem sedežu v vozilu druge kategorije, se lahko sistem opozarjanja o pripetosti varnostnih pasov homologira v skladu s tem pravilnikom (12).

1

11

12

8.4.1.1   Pogodbenice lahko dovolijo deaktiviranje opozorilnika pripetosti varnostnih pasov, če takšno deaktiviranje izpolnjuje zahteve iz odstavka 8.4.2.6.

8.4.2   Opozorilnik pripetosti varnostnih pasov

8.4.2.1   Splošne zahteve

| 8.4.2.1.1 | Vidno opozorilo mora biti nameščeno tako, da ga lahko voznik ob dnevni svetlobi zlahka vidi in prepozna ter da se razlikuje od drugih opozoril. Kadar opozorilo z vidnim signalom sveti rdeče, se uporablja simbol v skladu z elementom 21 iz preglednice 1 Pravilnika št. 121. | (element K.01 – ISO 2575:2000) ali | |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2.1.1

Vidno opozorilo mora biti nameščeno tako, da ga lahko voznik ob dnevni svetlobi zlahka vidi in prepozna ter da se razlikuje od drugih opozoril. Kadar opozorilo z vidnim signalom sveti rdeče, se uporablja simbol v skladu z elementom 21 iz preglednice 1 Pravilnika št. 121.

Image

(element K.01 – ISO 2575:2000) ali

Image

| 8.4.2.1.2 | Vidno opozorilo mora svetiti neprekinjeno ali utripati. |
| --- | --- |

8.4.2.1.2

Vidno opozorilo mora svetiti neprekinjeno ali utripati.

| 8.4.2.1.3 | Zvočno opozorilo mora biti neprekinjen zvočni signal, zvočni signal s prekinitvami ali zvočno obvestilo. Kadar se uporablja zvočno obvestilo, mora proizvajalec zagotoviti, da je opozorilo v jezikih trga, na katerem se vozilo prodaja. To zvočno opozorilo ima lahko več kot eno stopnjo. |
| --- | --- |

8.4.2.1.3

Zvočno opozorilo mora biti neprekinjen zvočni signal, zvočni signal s prekinitvami ali zvočno obvestilo. Kadar se uporablja zvočno obvestilo, mora proizvajalec zagotoviti, da je opozorilo v jezikih trga, na katerem se vozilo prodaja. To zvočno opozorilo ima lahko več kot eno stopnjo.

| 8.4.2.1.4 | Zvočno opozorilo mora voznik zlahka prepoznati. |
| --- | --- |

8.4.2.1.4

Zvočno opozorilo mora voznik zlahka prepoznati.

8.4.2.2   Opozorilo prve stopnje je vsaj vidno opozorilo, ki se aktivira za najmanj 4 sekunde, ko voznikov varnosti pas ni pripet in je stikalo za vžig vklopljeno.

8.4.2.3   Aktiviranje opozorila prve stopnje se preskusi v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 1 Priloge 18.

8.4.2.4   Opozorilo druge stopnje mora biti vidni in zvočni signal, ki se aktivira za najmanj 30 sekund, razen v primerih, v katerih se opozorilo za več kot 3 sekunde ugasne, kadar varnostni pas ni pripet, kadar vozilo deluje običajno in kadar je izpolnjen vsaj eden od (ali kombinacija) naslednjih pogojev:

| 8.4.2.4.1 | prevožena razdalja je večja od mejne razdalje. Mejna razdalja ne sme presegati 500 m. Razdalja, ko vozilo ne deluje običajno, je izključena; |
| --- | --- |

8.4.2.4.1

prevožena razdalja je večja od mejne razdalje. Mejna razdalja ne sme presegati 500 m. Razdalja, ko vozilo ne deluje običajno, je izključena;

| 8.4.2.4.2 | hitrost je večja od mejne hitrosti. Mejna hitrost ne sme presegati 25 km/h; |
| --- | --- |

8.4.2.4.2

hitrost je večja od mejne hitrosti. Mejna hitrost ne sme presegati 25 km/h;

| 8.4.2.4.3 | čas trajanja (delovanje motorja) je večji od mejnega časa trajanja. Mejni čas trajanja ne sme presegati 60 s. Čas trajanja opozorila prve stopnje in čas trajanja, ko vozilo ne deluje običajno, sta izključena. |
| --- | --- |

8.4.2.4.3

čas trajanja (delovanje motorja) je večji od mejnega časa trajanja. Mejni čas trajanja ne sme presegati 60 s. Čas trajanja opozorila prve stopnje in čas trajanja, ko vozilo ne deluje običajno, sta izključena.

8.4.2.5   Aktiviranje opozorila druge stopnje se preskusi v skladu s preskusnim postopkom iz odstavka 2 Priloge 18.

8.4.2.6   Opozorilnik pripetosti varnostnih pasov je lahko zasnovan tako, da omogoča deaktiviranje.

| 8.4.2.6.1 | Če je zagotovljeno kratkoročno deaktiviranje, mora biti težje deaktivirati opozorilnik pripetosti varnostnih pasov kot pripeti in odpeti varnostni pas. Če se stikalo za vžig izklopi za več kot 30 minut in potem ponovno vklopi, se mora kratkoročno deaktiviran opozorilnik pripetosti varnostnih pasov ponovno aktivirati. |
| --- | --- |

8.4.2.6.1

Če je zagotovljeno kratkoročno deaktiviranje, mora biti težje deaktivirati opozorilnik pripetosti varnostnih pasov kot pripeti in odpeti varnostni pas. Če se stikalo za vžig izklopi za več kot 30 minut in potem ponovno vklopi, se mora kratkoročno deaktiviran opozorilnik pripetosti varnostnih pasov ponovno aktivirati.

| 8.4.2.6.2 | Če je zagotovljeno dolgoročno deaktiviranje, mora biti za deaktiviranje potreben niz korakov, ki so navedeni le v tehničnem priročniku proizvajalca, in/ali je treba uporabiti orodja (mehanična, električna, digitalna itd.), ki niso priložena vozilu. |
| --- | --- |

8.4.2.6.2

Če je zagotovljeno dolgoročno deaktiviranje, mora biti za deaktiviranje potreben niz korakov, ki so navedeni le v tehničnem priročniku proizvajalca, in/ali je treba uporabiti orodja (mehanična, električna, digitalna itd.), ki niso priložena vozilu.

9.   SKLADNOST PROIZVODNJE

Postopki preverjanja skladnosti proizvodnje morajo biti v skladu s postopki iz Dodatka 2 k Sporazumu (E/ECE/324E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:

| 9.1 | vsak tip vozila ali varnostni pas ali sistem za zadrževanje potnikov, homologiran v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelan tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6, 7 in 8; |
| --- | --- |

9.1

vsak tip vozila ali varnostni pas ali sistem za zadrževanje potnikov, homologiran v skladu s tem pravilnikom, mora biti izdelan tako, da ustreza homologiranemu tipu in izpolnjuje zahteve iz odstavkov 6, 7 in 8;

| 9.2 | izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za postopke preverjanja skladnosti proizvodnje iz Priloge 14 k temu pravilniku; |
| --- | --- |

9.2

izpolnjene morajo biti minimalne zahteve za postopke preverjanja skladnosti proizvodnje iz Priloge 14 k temu pravilniku;

| 9.3 | homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se preverjanje izvede dvakrat letno. |
| --- | --- |

9.3

homologacijski organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode preverjanja skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. Običajno se preverjanje izvede dvakrat letno.

10.   KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE

| 10.1 | Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila ali tip pasu ali sistema za zadrževanje potnikov v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ni izpolnjena zahteva iz odstavka 9.1 ali če izbrani varnostni pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov ne prestanejo preskusov, predpisanih v odstavku 9.2. |
| --- | --- |

10.1

Homologacija, ki je bila podeljena za tip vozila ali tip pasu ali sistema za zadrževanje potnikov v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če ni izpolnjena zahteva iz odstavka 9.1 ali če izbrani varnostni pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov ne prestanejo preskusov, predpisanih v odstavku 9.2.

| 10.2 | Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku (kot je ustrezno). |
| --- | --- |

10.2

Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je predhodno podelila, o tem nemudoma uradno obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali Priloge 1B k temu pravilniku (kot je ustrezno).

11.   SPREMEMBE IN RAZŠIRITEV HOMOLOGACIJE TIPA VOZILA ALI TIPA VARNOSTNEGA PASU ALI SISTEMA ZA ZADRŽEVANJE POTNIKOV

| 11.1 | Vsaka sprememba tipa vozila ali tipa pasu ali sistema za zadrževanje potnikov ali obojega se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo vozila oziroma varnostnega pasu ali sistema za zadrževanje potnikov. Homologacijski organ lahko potem:






  11.1.1 | meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo ali varnostni pas ali sistem za zadrževanje potnikov v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali |
| --- | --- | --- |

11.1

Vsaka sprememba tipa vozila ali tipa pasu ali sistema za zadrževanje potnikov ali obojega se sporoči homologacijskemu organu, ki je podelil homologacijo vozila oziroma varnostnega pasu ali sistema za zadrževanje potnikov. Homologacijski organ lahko potem:

11.1.1

meni, da spremembe verjetno ne bodo povzročile znatnih škodljivih učinkov in da vozilo ali varnostni pas ali sistem za zadrževanje potnikov v vsakem primeru še vedno izpolnjuje zahteve, ali

| 11.1.2 | od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu. |
| --- | --- |

11.1.2

od tehnične službe, pristojne za izvajanje preskusov, zahteva dodatno poročilo o preskusu.

| 11.2 | Brez poseganja v določbe iz odstavka 11.1 se različica vozila, katerega masa je v stanju, pripravljenem za vožnjo, manjša od mase vozila, na katerem se opravi homologacijski preskus, ne obravnava kot sprememba tipa vozila. |
| --- | --- |

11.2

Brez poseganja v določbe iz odstavka 11.1 se različica vozila, katerega masa je v stanju, pripravljenem za vožnjo, manjša od mase vozila, na katerem se opravi homologacijski preskus, ne obravnava kot sprememba tipa vozila.

| 11.3 | Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 5.2.3 ali 5.3.3 tega pravilnika sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik. |
| --- | --- |

11.3

Potrditev ali zavrnitev homologacije se z navedbo sprememb v skladu s postopkom iz odstavka 5.2.3 ali 5.3.3 tega pravilnika sporoči pogodbenicam Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik.

| 11.4 | Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali 1B k temu pravilniku. |
| --- | --- |

11.4

Homologacijski organ, ki izda razširitev homologacije, dodeli serijsko številko za takšno razširitev in o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali 1B k temu pravilniku.

12.   DOKONČNO PRENEHANJE PROIZVODNJE

Če imetnik homologacije povsem preneha proizvajati napravo, homologirano v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti homologacijski organ, ki je podelil homologacijo. Ko navedeni organ prejme ustrezno sporočilo, mora o tem obvestiti druge pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom na obrazcu, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 1A ali 1B k temu pravilniku.

13.   NAVODILA

Če se tip varnostnega pasu dobavi ločeno od vozila, mora biti na embalaži in v navodilih za vgradnjo jasno navedeno, za katere tipe vozil je namenjen.

14.   IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, IN HOMOLOGACIJSKIH ORGANOV

Pogodbenice Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov sporočijo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter homologacijskih organov, ki podeljujejo homologacije in katerim se pošljejo obrazci, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev, razširitev ali preklic homologacije v drugih državah.

15.   PREHODNE DOLOČBE

15.1   Homologacije vozil

| 15.1.1 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 15 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 15 sprememb 04. |
| --- | --- |

15.1.1

Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 15 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 15 sprememb 04.

| 15.1.2 | Po 2 letih od začetka veljavnosti Dopolnila 15 sprememb 04 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije podelijo samo, če so izpolnjene zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 15 sprememb 04. |
| --- | --- |

15.1.2

Po 2 letih od začetka veljavnosti Dopolnila 15 sprememb 04 tega pravilnika pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije podelijo samo, če so izpolnjene zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 15 sprememb 04.

| 15.1.3 | Po 7 letih od začetka veljavnosti Dopolnila 15 sprememb 04 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 15 sprememb 04 tega pravilnika. Vendar obstoječe homologacije kategorij vozil razen kategorije M1, ki jih Dopolnilo 15 sprememb 04 tega pravilnika ne zadeva, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo. |
| --- | --- |

15.1.3

Po 7 letih od začetka veljavnosti Dopolnila 15 sprememb 04 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 15 sprememb 04 tega pravilnika. Vendar obstoječe homologacije kategorij vozil razen kategorije M1, ki jih Dopolnilo 15 sprememb 04 tega pravilnika ne zadeva, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

1

| 15.1.3.1 | Od 1. oktobra 2000 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij za vozila kategorij M1 in N1, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 8 sprememb 04 tega pravilnika, če niso izpolnjene zahteve po informacijah iz odstavka 8.3.5 in Priloge 17. |
| --- | --- |

15.1.3.1

Od 1. oktobra 2000 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij za vozila kategorij M1 in N1, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 8 sprememb 04 tega pravilnika, če niso izpolnjene zahteve po informacijah iz odstavka 8.3.5 in Priloge 17.

1

1

15.2   Vgradnja varnostnih pasov in opozorilnika pripetosti varnostnih pasov

Te prehodne določbe se uporabljajo le za vgradnjo varnostnih pasov in opozorilnikov pripetosti varnostnih pasov v vozila ter ne spreminjajo oznake varnostnih pasov.

| 15.2.1 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 12 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 12 sprememb 04. |
| --- | --- |

15.2.1

Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 12 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 12 sprememb 04.

| 15.2.2 | Po preteku 36 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.1 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če tip vozila izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 12 sprememb 04. |
| --- | --- |

15.2.2

Po preteku 36 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.1 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če tip vozila izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 12 sprememb 04.

| 15.2.3 | Po preteku 60 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.1 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 12 sprememb 04. |
| --- | --- |

15.2.3

Po preteku 60 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.1 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 12 sprememb 04.

| 15.2.4 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 14 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 14 sprememb 04. |
| --- | --- |

15.2.4

Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 14 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 14 sprememb 04.

| 15.2.5 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 16 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 16 sprememb 04. |
| --- | --- |

15.2.5

Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 16 sprememb 04 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 16 sprememb 04.

| 15.2.6 | Po preteku 36 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.4 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če tip vozila izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 14 sprememb 04. |
| --- | --- |

15.2.6

Po preteku 36 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.4 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če tip vozila izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 14 sprememb 04.

| 15.2.7 | Po preteku 60 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.4 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 14 sprememb 04. |
| --- | --- |

15.2.7

Po preteku 60 mesecev od uradnega datuma začetka veljavnosti iz odstavka 15.2.4 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 14 sprememb 04.

| 15.2.8 | Po 16. juliju 2006 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če tip vozila izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 16 sprememb 04. |
| --- | --- |

15.2.8

Po 16. juliju 2006 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacijo samo, če tip vozila izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 16 sprememb 04.

| 15.2.9 | Po 16. juliju 2008 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij za vozila kategorije N1, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 16 sprememb 04 tega pravilnika. |
| --- | --- |

15.2.9

Po 16. juliju 2008 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij za vozila kategorije N1, ki niso bile podeljene v skladu z Dopolnilom 16 sprememb 04 tega pravilnika.

1

| 15.2.10 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 05 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 05. |
| --- | --- |

15.2.10

Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 05 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 05.

| 15.2.11 | Po 18 mesecih od datuma začetka veljavnosti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije samo, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 05. |
| --- | --- |

15.2.11

Po 18 mesecih od datuma začetka veljavnosti pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, podelijo homologacije samo, če tip vozila v postopku homologacije izpolnjuje zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 05.

| 15.2.12 | Po 72 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 05 tega pravilnika homologacije v skladu s tem pravilnikom prenehajo veljati, razen za tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 05. |
| --- | --- |

15.2.12

Po 72 mesecih od datuma začetka veljavnosti sprememb 05 tega pravilnika homologacije v skladu s tem pravilnikom prenehajo veljati, razen za tipe vozil, ki izpolnjujejo zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 05.

| 15.2.13 | Ne glede na odstavek 15.2.12 homologacije vozil, ki niso kategorije M1, v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, ki jih spremembe 05 v zvezi z zahtevami glede vgradnje opozorilnikov pripetosti varnostnih pasov ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo. |
| --- | --- |

15.2.13

Ne glede na odstavek 15.2.12 homologacije vozil, ki niso kategorije M1, v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, ki jih spremembe 05 v zvezi z zahtevami glede vgradnje opozorilnikov pripetosti varnostnih pasov ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

1

| 15.2.14 | Ne glede na odstavek 15.2.12 homologacije vozil, ki niso kategorij N2 in N3, v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, ki jih spremembe 05 v zvezi z minimalnimi zahtevami za varnostne pasove in navijala iz Priloge 16 ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo. |
| --- | --- |

15.2.14

Ne glede na odstavek 15.2.12 homologacije vozil, ki niso kategorij N2 in N3, v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, ki jih spremembe 05 v zvezi z minimalnimi zahtevami za varnostne pasove in navijala iz Priloge 16 ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

2

3

| 15.2.15 | Homologacije sestavnih delov in ločenih tehničnih enot v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika tudi po datumu začetka veljavnosti sprememb 05 ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo in ne smejo zavrniti razširitev homologacij v skladu s spremembami 04 tega pravilnika. |
| --- | --- |

15.2.15

Homologacije sestavnih delov in ločenih tehničnih enot v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika tudi po datumu začetka veljavnosti sprememb 05 ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo in ne smejo zavrniti razširitev homologacij v skladu s spremembami 04 tega pravilnika.

| 15.2.16 | Ne glede na zgornje prehodne določbe pogodbenicam, ki začnejo uporabljati ta pravilnik po datumu začetka veljavnosti sprememb 05, ni treba priznati homologacij, ki so bile podeljene v skladu s katerimi koli prejšnjimi spremembami tega pravilnika. |
| --- | --- |

15.2.16

Ne glede na zgornje prehodne določbe pogodbenicam, ki začnejo uporabljati ta pravilnik po datumu začetka veljavnosti sprememb 05, ni treba priznati homologacij, ki so bile podeljene v skladu s katerimi koli prejšnjimi spremembami tega pravilnika.

15.3   Od uradnega datuma začetka veljavnosti sprememb 06 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

| 15.3.1 | Po 24 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 06 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije podelijo le, če so izpolnjene zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 06. |
| --- | --- |

15.3.1

Po 24 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 06 pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije podelijo le, če so izpolnjene zahteve iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

| 15.3.2 | Po 36 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 06 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 06 k temu pravilniku. |
| --- | --- |

15.3.2

Po 36 mesecih od začetka veljavnosti sprememb 06 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, zavrnejo priznanje homologacij, ki niso bile podeljene v skladu spremembami 06 k temu pravilniku.

| 15.3.3 | Homologacije sestavnih delov in ločenih tehničnih enot v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika tudi po datumu začetka veljavnosti sprememb 06 ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo in lahko še naprej podeljujejo razširitve homologacij v skladu s spremembami 05. |
| --- | --- |

15.3.3

Homologacije sestavnih delov in ločenih tehničnih enot v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika tudi po datumu začetka veljavnosti sprememb 06 ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo Pravilnik, pa jih še naprej priznavajo in lahko še naprej podeljujejo razširitve homologacij v skladu s spremembami 05.

| 15.3.4 | Ne glede na odstavka 15.3.1 in 15.3.2 homologacije kategorij vozil v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, ki jih spremembe 06 ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo. |
| --- | --- |

15.3.4

Ne glede na odstavka 15.3.1 in 15.3.2 homologacije kategorij vozil v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, ki jih spremembe 06 ne zadevajo, ostanejo v veljavi, pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, pa jih še naprej priznavajo.

| 15.3.5 | Pogodbenice lahko za nacionalno homologacijo še naprej dovoljujejo nenamestitev varnostnih pasov za sklopne sedeže, če njihovi nacionalni predpisi v času pristopa k temu pravilniku ne vsebujejo zahtev glede njihove obvezne namestitve; v tem primeru se te kategorije avtobusov ne morejo homologirati v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

15.3.5

Pogodbenice lahko za nacionalno homologacijo še naprej dovoljujejo nenamestitev varnostnih pasov za sklopne sedeže, če njihovi nacionalni predpisi v času pristopa k temu pravilniku ne vsebujejo zahtev glede njihove obvezne namestitve; v tem primeru se te kategorije avtobusov ne morejo homologirati v skladu s tem pravilnikom.

| 15.3.6 | Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij sestavnega dela v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, če so varnostni pasovi namenjeni vgradnji v vozila, ki so homologirana pred zadevnimi spremembami. |
| --- | --- |

15.3.6

Nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij sestavnega dela v skladu s prejšnjimi spremembami Pravilnika, če so varnostni pasovi namenjeni vgradnji v vozila, ki so homologirana pred zadevnimi spremembami.

| 15.3.7 | Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 5 sprememb 06 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 5 sprememb 06. |
| --- | --- |

15.3.7

Od uradnega datuma začetka veljavnosti Dopolnila 5 sprememb 06 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne sme zavrniti podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dopolnilom 5 sprememb 06.

| 15.3.8 | Do 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dopolnila 5 sprememb 06 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije v skladu s spremembami 06 tega pravilnika, ne da bi pri tem upoštevale določbe iz Dopolnila 5 sprememb 06. |
| --- | --- |

15.3.8

Do 12 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dopolnila 5 sprememb 06 tega pravilnika lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije v skladu s spremembami 06 tega pravilnika, ne da bi pri tem upoštevale določbe iz Dopolnila 5 sprememb 06.

---

(1)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

1

(2)  Obveznosti iz sporazuma, ki mu je priložen ta pravilnik, Japonski ne preprečujejo, da določi, da morajo vozila kategorije N1, ki se jim v skladu s tem pravilnikom podeli homologacija, izpolnjevati veljavne nacionalne zahteve za opozorilnike pripetosti varnostnih pasov.

2

1

(3)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

3

(4)  Številčne oznake pogodbenic Sporazuma iz leta 1958 so navedene v Prilogi 3 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 3, Priloga 3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

4

(5)  Glej opombo k odstavku 5.2.4.1 tega pravilnika.

5

(6)  g = 9,81 m/s2.

6

2

(7)  Preskus ni bil izveden za tkane trakove v keprovi vezavi iz poliestrske preje visoke trdnosti, saj se ti trakovi pri obremenitvi razširijo. V tem primeru je širina brez obremenitve ≥ 46 mm.

7

(8)  Glej odstavek 7.4.1.6.4.3.

8

(9)  9,81 m/s2.

9

2

(10)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

10

(11)  Kot je opredeljeno v Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3.), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3, odst. 2 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

11

(12)  Čeprav so veljavne zahteve za opozorilnik pripetosti varnostnih pasov omejene na voznikov sedež v vozilih kategorije M1, se razume, da bo področje uporabe tega pravilnika razširjeno na vozila drugih kategorij in druga sedežna mesta. Ob upoštevanju pomena človeških dejavnikov v zvezi z opozarjanjem voznikov bo za prihodnje zahteve glede opozorilnika pripetosti varnostnih pasov, ki jih določa ta pravilnik, potrebno usklajeno približevanje opozorilnih sistemov.

12

1

---

PRILOGA 1A

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

PRILOGA 1B

SPOROČILO

(Največji format: A4 (210×297 mm))

Image

---

PRILOGA 2

NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK

1.   Namestitev homologacijskih oznak vozila glede vgradnje varnostnih pasov

VZOREC A

(glej odstavek 5.2.4 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila glede varnostnih pasov homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 16. Homologacijska številka pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami iz Pravilnika št. 16, kot je bil spremenjen s spremembami 06.

VZOREC B

(glej odstavek 5.2.5 tega pravilnika)

Image

Zgornja homologacijska oznaka, nameščena na vozilo, pomeni, da je bil zadevni tip vozila homologiran na Nizozemskem (E 4) v skladu s pravilnikoma št. 16 in 52 (1). Homologacijski številki pomenita, da je v času podelitve zadevnih homologacij Pravilnik št. 16 že vseboval spremembe 06, Pravilnik št. 52 pa spremembe 01.

2.   Namestitev homologacijskih oznak varnostnega pasu (glej odstavek 5.3.5 tega pravilnika)

Image

Pas z zgornjo homologacijsko oznako je tritočkovni pas („A“) z vgrajeno napravo za absorpcijo energije („e“) in homologiran na Nizozemskem (E 4) pod številko 062439, Pravilnik pa že ob podelitvi homologacije vključuje spremembe 06.

Image

Pas z zgornjo homologacijsko oznako je trebušni pas („B“) z vgrajenim navijalom tipa 4 z večstransko občutljivostjo (m) in homologiran na Nizozemskem (E 4) pod številko 062489, Pravilnik pa že ob podelitvi homologacije vključuje spremembe 06.

Opomba: Homologacijska številka in dodatni simboli morajo biti v bližini kroga in nad ali pod črko „E“ ali levo ali desno od te črke. Števke homologacijske številke morajo biti na isti strani črke „E“ in usmerjene v isto smer. Dodatni simboli morajo biti prikazani nasproti homologacijski številki. Pri homologacijskih številkah se je treba izogibati uporabi rimskih številk, da ne pride do zamenjave z drugimi simboli.

Image

Pas z zgornjo homologacijsko oznako je pas posebnega tipa („S“) z vgrajeno napravo za absorpcijo energije („e“) in homologiran na Nizozemskem (E 4) pod številko 0622439, Pravilnik pa že ob podelitvi homologacije vključuje spremembe 06.

Image

Pas z zgornjo homologacijsko oznako je del sistema za zadrževanje potnikov („Z“), tj. pas posebnega tipa („S“) z vgrajeno napravo za absorpcijo energije („e“). Homologiran je bil na Nizozemskem (E 4) pod številko 0624391, Pravilnik pa že ob podelitvi homologacije vključuje spremembe 06.

Image

Pas s to homologacijsko oznako je tritočkovni pas („A“) z navijalom tipa 4N („r4N“) z večstransko občutljivostjo („m“), katerega homologacija je bila podeljena na Nizozemskem („E 4“) pod številko 062439, Pravilnik pa že ob podelitvi homologacije vključuje spremembe 06. Ta pas se ne sme vgraditi v vozila kategorije M1.

Image

Varnostni pas s to homologacijsko oznako je tritočkovni pas („A“) z vgrajeno napravo za absorpcijo energije („e“), homologiran v skladu s posebnimi zahtevami iz odstavka 6.4.1.3.3 tega pravilnika, in z navijalom tipa 4 („r4“) z večstransko občutljivostjo („m“), katerega homologacija je bila podeljena na Nizozemskem („E 4“) pod številko homologacije 062439. Prvi dve števki pomenita, da je Pravilnik že ob podelitvi homologacije vključeval spremembe 06. Ta varnostni pas mora biti vgrajen v vozilo, opremljeno z zračno blazino na danem sedežnem mestu.

---

(1)  Druga številka je navedena le kot primer.

---

PRILOGA 3

SKICA NAPRAVE ZA PRESKUS VZDRŽLJIVOSTI MEHANIZMA NAVIJALA

Image

---

PRILOGA 4

SKICA NAPRAVE ZA PRESKUS ZASKOČITVE NAVIJAL Z ZASKOČITVIJO V SILI

Spodnja slika prikazuje primerno napravo, ki jo sestavljajo odmikač na motorni pogon, katerega dročnik je z žicami pritrjen na majhen voziček na tračnicah. Kombinacija zasnove odmikača in števila vrtljajev motorja mora zagotavljati pospešek iz odstavka 7.6.2.2 tega pravilnika, gib pa mora biti večji od največjega dovoljenega gibanja traku pred zaskočitvijo.

Na vozičku je vrtljiv nosilec, da se navijalo lahko namesti v različne položaje glede na smer gibanja vozička.

Pri preskušanju občutljivosti navijal na premikanje traku se navijalo namesti na primeren trden nosilec, trak pa je pritrjen na voziček.

Pri izvajanju zgornjih preskusov je treba zaradi čim boljše simulacije predvidene vgradnje varnostnega pasu v vozilu vključiti vsak nosilec itd., ki ga dobavi proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik.

Vsak dodatni nosilec itd., potreben za simulacijo predvidene vgradnje varnostnega pasu v vozilu, zagotovi proizvajalec ali njegov pooblaščeni zastopnik.

Image

---

PRILOGA 5

SKICA NAPRAVE ZA PRESKUS ODPORNOSTI PROTI PRAHU

Image

Image

---

PRILOGA 6

OPIS PRESKUSNEGA VOZIČKA, SEDEŽA, PRITRDIŠČ IN NAPRAVE ZA ZAUSTAVLJANJE

1.   PRESKUSNI VOZIČEK

Pri preskusih varnostnih pasov ima preskusni voziček, ki nosi le sedež, maso 400 ± 20 kg. Pri preskusih sistemov za zadrževanje potnikov ima preskusni voziček skupaj s pritrjeno konstrukcijo vozila maso 800 kg. Vendar se lahko po potrebi skupna masa preskusnega vozička in konstrukcije vozila dodatno povečuje po 200 kg. V nobenem primeru se skupna masa ne sme razlikovati od nazivne vrednosti za več kot ± 40 kg.

2.   SEDEŽ

Razen pri preskusih sistemov za zadrževanje potnikov ima sedež togo konstrukcijo in gladko površino. Upoštevajo se podatki s slike 1 v tej prilogi, pri čemer je treba paziti, da se noben kovinski del ne stika s pasom.

3.   PRITRDIŠČA

| 3.1 | Pri varnostnem pasu z napravo za nastavitev pasu po višini iz odstavka 2.14.6 tega pravilnika je takšna naprava pritrjena na tog okvir ali v del vozila, na katerega je navadno pritrjena, in se nato trdno namesti na preskusni voziček. |
| --- | --- |

3.1

Pri varnostnem pasu z napravo za nastavitev pasu po višini iz odstavka 2.14.6 tega pravilnika je takšna naprava pritrjena na tog okvir ali v del vozila, na katerega je navadno pritrjena, in se nato trdno namesti na preskusni voziček.

| 3.2 | Pritrdišča so nameščena, kot je prikazano na sliki 1. Oznake, ki ustrezajo namestitvi pritrdišč, prikazujejo, kje je treba povezati konce pasu s preskusnim vozičkom ali napravo za merjenje sil, odvisno od primera. Pritrdišča za običajno uporabo so točke A, B in K, če dolžina traku med zgornjim robom zaponke in odprtino za pritrdilni element traku ni večja od 250 mm. V nasprotnem primeru se uporabita točki A1 in B1. Dovoljeno odstopanje pri položaju pritrdišč je takšno, da je vsako pritrdišče največ 50 mm od ustreznih točk A, B in K, ki so označene na sliki 1, ali A1, B1 in K, odvisno od primera. |
| --- | --- |

3.2

Pritrdišča so nameščena, kot je prikazano na sliki 1. Oznake, ki ustrezajo namestitvi pritrdišč, prikazujejo, kje je treba povezati konce pasu s preskusnim vozičkom ali napravo za merjenje sil, odvisno od primera. Pritrdišča za običajno uporabo so točke A, B in K, če dolžina traku med zgornjim robom zaponke in odprtino za pritrdilni element traku ni večja od 250 mm. V nasprotnem primeru se uporabita točki A1 in B1. Dovoljeno odstopanje pri položaju pritrdišč je takšno, da je vsako pritrdišče največ 50 mm od ustreznih točk A, B in K, ki so označene na sliki 1, ali A1, B1 in K, odvisno od primera.

| 3.3 | Konstrukcija, ki podpira pritrdišča, je toga. Zgornje pritrdišče se ne sme premakniti v vzdolžni smeri za več kot 0,2 mm, če nanj deluje sila 98 daN v navedeni smeri. Preskusni voziček je načrtovan tako, da med preskusom ne pride do trajne deformacije delov, na katerih so pritrdišča. |
| --- | --- |

3.3

Konstrukcija, ki podpira pritrdišča, je toga. Zgornje pritrdišče se ne sme premakniti v vzdolžni smeri za več kot 0,2 mm, če nanj deluje sila 98 daN v navedeni smeri. Preskusni voziček je načrtovan tako, da med preskusom ne pride do trajne deformacije delov, na katerih so pritrdišča.

| 3.4 | Če je četrto pritrdišče nujno za pritrditev navijala, je to pritrdišče: | nameščeno na navpični vzdolžni ravnini, ki poteka skozi točko K; |
| --- | --- | --- |

3.4

Če je četrto pritrdišče nujno za pritrditev navijala, je to pritrdišče:

nameščeno na navpični vzdolžni ravnini, ki poteka skozi točko K;

| | omogoča, da je navijalo nagnjeno pod kotom, ki ga je predpisal proizvajalec; |
| --- | --- |

omogoča, da je navijalo nagnjeno pod kotom, ki ga je predpisal proizvajalec;

| | nameščeno na krožnici s polmerom KB1 = 790 mm, če razdalja med vodilom zgornjega traku in izhodom traku na navijalu ni manjša kot 540 mm ali, v vseh drugih primerih, na krožnici s središčem v točki K in polmerom 350 mm. |
| --- | --- |

nameščeno na krožnici s polmerom KB1 = 790 mm, če razdalja med vodilom zgornjega traku in izhodom traku na navijalu ni manjša kot 540 mm ali, v vseh drugih primerih, na krožnici s središčem v točki K in polmerom 350 mm.

4.   NAPRAVA ZA ZAUSTAVLJANJE

| 4.1 | Napravo sestavljata dva enaka vzporedno nameščena blažilnika, razen pri sistemih za zadrževanje potnikov, pri katerih se uporabljajo štirje blažilniki za nazivno maso 800 kg. Po potrebi se uporabi dodaten blažilnik za vsakih dodatnih 200 kg nazivne mase. Vsak blažilnik vključuje: | zunanji okvir, izdelan iz jeklene cevi; |
| --- | --- | --- |

4.1

Napravo sestavljata dva enaka vzporedno nameščena blažilnika, razen pri sistemih za zadrževanje potnikov, pri katerih se uporabljajo štirje blažilniki za nazivno maso 800 kg. Po potrebi se uporabi dodaten blažilnik za vsakih dodatnih 200 kg nazivne mase. Vsak blažilnik vključuje:

zunanji okvir, izdelan iz jeklene cevi;

| | poliuretansko cev za absorpcijo energije; |
| --- | --- |

poliuretansko cev za absorpcijo energije;

| | glavo ovalne oblike iz poliranega jekla, ki se vtisne v blažilnik ter |
| --- | --- |

glavo ovalne oblike iz poliranega jekla, ki se vtisne v blažilnik ter

| | drog in naletno ploščo. |
| --- | --- |

drog in naletno ploščo.

| 4.2 | Mere različnih delov tega blažilnika so prikazane na slikah 2, 3 in 4. |
| --- | --- |

4.2

Mere različnih delov tega blažilnika so prikazane na slikah 2, 3 in 4.

| 4.3 | Značilnosti absorpcijskega materiala so prikazane v preglednici te priloge. Neposredno pred vsakim preskusom se cev kondicionira pri temperaturi med 15 in 25 °C najmanj 12 ur, ne da bi se v tem času uporabila. Med dinamičnim preskušanjem varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov ima naprava za zaustavljanje enako temperaturo kot med umerjevalnim preskusom, z dovoljenim odstopanjem ± 2 °C. Zahteve, ki jih mora izpolnjevati naprava za zaustavljanje, so navedene v Prilogi 8 k temu pravilniku. Uporabi se lahko druga naprava, ki daje enakovredne rezultate.

  Značilnosti absorpcijskega materiala

  (postopek ASTM D 735, če ni navedeno drugače)






  Trdota po Shoru A | 95 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C |
| --- | --- | --- |
| Pretržna trdnost | Ro > 343 daN/cm2 |
| Najmanjši raztezek | Ao > 400 odstotkov |
| Razteznostni modul pri 100-odstotnem raztezku | > 108 daN/cm2 |
| pri 300-odstotnem raztezku | > 235 daN/cm2 |
| Lomljivost pri nizkih temperaturah (postopek ASTM D 736) | 5 ur pri – 55 °C |
| Trajna deformacija (postopek B) | 22 ur pri 70 °C < 45 odstotkov |
| Gostota pri 25 °C | med 1,05 in 1,10 |

4.3

Značilnosti absorpcijskega materiala so prikazane v preglednici te priloge. Neposredno pred vsakim preskusom se cev kondicionira pri temperaturi med 15 in 25 °C najmanj 12 ur, ne da bi se v tem času uporabila. Med dinamičnim preskušanjem varnostnih pasov ali sistemov za zadrževanje potnikov ima naprava za zaustavljanje enako temperaturo kot med umerjevalnim preskusom, z dovoljenim odstopanjem ± 2 °C. Zahteve, ki jih mora izpolnjevati naprava za zaustavljanje, so navedene v Prilogi 8 k temu pravilniku. Uporabi se lahko druga naprava, ki daje enakovredne rezultate.

Značilnosti absorpcijskega materiala

(postopek ASTM D 735, če ni navedeno drugače)

Trdota po Shoru A

95 ± 2 pri temperaturi 20 ± 5 °C

Pretržna trdnost

Ro > 343 daN/cm2

Najmanjši raztezek

Ao > 400 odstotkov

Razteznostni modul pri 100-odstotnem raztezku

> 108 daN/cm2

pri 300-odstotnem raztezku

> 235 daN/cm2

Lomljivost pri nizkih temperaturah (postopek ASTM D 736)

5 ur pri – 55 °C

Trajna deformacija (postopek B)

22 ur pri 70 °C < 45 odstotkov

Gostota pri 25 °C

med 1,05 in 1,10

| Staranje na zraku (postopek ASTM D 573) |
| --- |
| 70 ur pri 100 °C | — | trdota po Shoru A: | največja sprememba ± 3 |
| | — | pretržna trdnost: | zmanjšanje < 10 odstotkov Ro |
| | — | raztezek: | zmanjšanje < 10 odstotkov Ao |
| | — | masa: | zmanjšanje < 1 odstotka |
| Potopitev v olje (postopek ASTM št. 1 olje) |
| 70 ur pri 100 °C | — | trdota po Shoru A: | največja sprememba ± 4 |
| | — | pretržna trdnost: | zmanjšanje < 15 odstotkov Ro |
| | — | raztezek: | zmanjšanje < 10 odstotkov Ao |
| | — | obseg: | naraščanje < 5 odstotkov |
| Potopitev v olje (postopek ASTM št. 3 olje) |
| 70 ur pri 100 °C | — | pretržna trdnost: | zmanjšanje < 15 odstotkov Ro |
| | — | raztezek: | zmanjšanje < 15 odstotkov Ao |
| | — | obseg: | naraščanje < 20 odstotkov |
| Potopitev v destilirano vodo |
| 1 teden pri 70 °C | — | pretržna trdnost: | zmanjšanje < 35 odstotkov Ro |
| | — | raztezek: | povečanje < 20 odstotkov Ao |

Staranje na zraku (postopek ASTM D 573)

70 ur pri 100 °C

—

trdota po Shoru A:

največja sprememba ± 3

—

pretržna trdnost:

zmanjšanje < 10 odstotkov Ro

—

raztezek:

zmanjšanje < 10 odstotkov Ao

—

masa:

zmanjšanje < 1 odstotka

Potopitev v olje (postopek ASTM št. 1 olje)

70 ur pri 100 °C

—

trdota po Shoru A:

največja sprememba ± 4

—

pretržna trdnost:

zmanjšanje < 15 odstotkov Ro

—

raztezek:

zmanjšanje < 10 odstotkov Ao

—

obseg:

naraščanje < 5 odstotkov

Potopitev v olje (postopek ASTM št. 3 olje)

70 ur pri 100 °C

—

pretržna trdnost:

zmanjšanje < 15 odstotkov Ro

—

raztezek:

zmanjšanje < 15 odstotkov Ao

—

obseg:

naraščanje < 20 odstotkov

Potopitev v destilirano vodo

1 teden pri 70 °C

—

pretržna trdnost:

zmanjšanje < 35 odstotkov Ro

—

raztezek:

povečanje < 20 odstotkov Ao

Slika 1

Preskusni voziček, sedež, pritrdišče

Image

Slika 2

Naprava za zaustavljanje

(sestavljena)

Image

Slika 3

Naprava za zaustavljanje

(poliuretanska cev)

Image

Slika 4

Naprava za zaustavljanje

(glava ovalne oblike)

Image

Image

---

PRILOGA 7

OPIS PRESKUSNE LUTKE

1.   SPECIFIKACIJE PRESKUSNE LUTKE

1.1   Splošno

Glavne značilnosti preskusne lutke so prikazane v naslednjih slikah in preglednicah:

| Slika 1 | Pogled od strani na glavo, vrat in trup; |
| --- | --- |
| Slika 2 | Pogled od spredaj na glavo, vrat in trup; |
| Slika 3 | Pogled od strani na kolk, stegna in spodnji del noge; |
| Slika 4 | Pogled od spredaj na kolk, stegna in spodnji del noge; |
| Slika 5 | Glavne mere; |
| Slika 6 | Preskusna lutka v sedečem položaju, ki prikazuje: | lego težišča, |

Slika 1

Pogled od strani na glavo, vrat in trup;

Slika 2

Pogled od spredaj na glavo, vrat in trup;

Slika 3

Pogled od strani na kolk, stegna in spodnji del noge;

Slika 4

Pogled od spredaj na kolk, stegna in spodnji del noge;

Slika 5

Glavne mere;

Slika 6

Preskusna lutka v sedečem položaju, ki prikazuje:

lego težišča,

| | lego točk, na katerih se meri premik, in višino ramen. |
| --- | --- |

lego točk, na katerih se meri premik, in višino ramen.

Preglednica 1

Reference, imena, materiali in glavne mere sestavnih delov preskusne lutke ter

Preglednica 2

Masa glave, vratu, trupa, stegen in spodnjega dela noge.

1.2   Opis preskusne lutke

1.2.1   Konstrukcija spodnjega dela noge (glej sliki 3 in 4)

Spodnji del noge je sestavljen iz treh sestavnih delov:

| | plošče stopala (30), |
| --- | --- |

plošče stopala (30),

| | cevi, ki predstavlja golenico (29), in |
| --- | --- |

cevi, ki predstavlja golenico (29), in

| | cevi, ki predstavlja koleno (26). |
| --- | --- |

cevi, ki predstavlja koleno (26).

Cev, ki predstavlja koleno, ima nastavka, ki omejujeta gibanje spodnjega dela noge glede na stegno.

Spodnji del noge se lahko obrne nazaj za 120° iz iztegnjenega položaja.

1.2.2   Konstrukcija stegna (glej sliki 3 in 4)

Stegno je sestavljeno iz treh sestavnih delov:

| | cevi, ki predstavlja koleno (22), |
| --- | --- |

cevi, ki predstavlja koleno (22),

| | droga, ki predstavlja stegnenico (21), in |
| --- | --- |

droga, ki predstavlja stegnenico (21), in

| | cevi, ki predstavlja kolk (20). |
| --- | --- |

cevi, ki predstavlja kolk (20).

Gibanje kolena omejujeta utora v cevi, ki predstavlja koleno (22), v katera se zaskočita nastavka spodnjega dela noge.

1.2.3   Konstrukcija trupa (glej sliki 1 in 2)

Trup je sestavljen iz:

| | cevi, ki predstavlja kolk (2), |
| --- | --- |

cevi, ki predstavlja kolk (2),

| | valjčne verige (4), |
| --- | --- |

valjčne verige (4),

| | reber (6) in (7), |
| --- | --- |

reber (6) in (7),

| | grodnice (8) ter |
| --- | --- |

grodnice (8) ter

| | delov, na katere je pritrjena veriga (3), ter delno (7) in (8). |
| --- | --- |

delov, na katere je pritrjena veriga (3), ter delno (7) in (8).

1.2.4   Vrat (glej sliki 1 in 2)

Vrat je sestavljen iz sedmih diskov iz poliuretana (9). Trdnost vratu se lahko nastavlja z regulatorjem napetosti verige.

1.2.5   Glava (glej sliki 1 in 2)

Glava (15) je votla; poliuretan je ojačan z jekleno ploščo (17). Regulator napetosti verige, s katerim se lahko nastavlja vrat, sestavljajo poliamidni blok (10), cevni distančnik (11) ter napenjalo (12) in (13). Glava se lahko zavrti okoli sklepa med prvim in drugim vratnim vretencem (atlanto-aksialni sklep), ki vsebuje napenjalo (14) in (18), cevni distančnik (16) ter poliamidni blok (10).

1.2.6   Kolenski sklep (glej sliko 4)

Spodnji del noge in stegno sta povezana s cevjo (27) in napenjalcem (28).

1.2.7   Kolčni sklep (glej sliko 4)

Stegna in trup povezujejo cev (23), torne ploščice (24) in napenjalo (25).

1.2.8   Poliuretan

Tip: mešanica PU 123 CH

Trdota: 50–60 shore A

1.2.9   Prevleka

Preskusna lutka je prevlečena s posebno prevleko (glej preglednico 1).

2.   NAPRAVE ZA POPRAVKE

2.1   Splošno

Zaradi nastavitve določenih vrednosti preskusne lutke in njene skupne mase je treba popraviti porazdelitev mase s šestimi jeklenimi utežmi po 1 kg, ki se pritrdijo na kolčni sklep. Na hrbtni del trupa se lahko pritrdi še šest poliuretanskih uteži po 1 kg.

3.   BLAZINA

Blazina se namesti na prsni koš preskusne lutke pod prevleko. Ta blazina je izdelana iz polietilenske pene, ki ima naslednje specifikacije:

Trdota: 7–10 shore A

Debelina: 25 mm + 5

Blazina je nadomestljiva.

4.   NASTAVITEV SKLEPOV

4.1   Splošno

Za dosego ponovljivih rezultatov je treba podrobno določiti in preveriti trenje vsakega sklepa.

4.2   Kolenski sklep

Zategne se kolenski sklep.

Stegno in spodnji del noge se nastavita v navpični položaj.

Spodnji del noge se zavrti za 30°.

Napenjalo (28) se postopoma popušča, dokler spodnji del noge ne pade zaradi svoje lastne teže.

Napenjalo se blokira v tem položaju.

4.3   Kolčni sklep

Zategne se kolčni sklep.

Stegno se postavi v vodoraven položaj, trup pa v navpični položaj.

Trup se zavrti naprej, dokler s stegni ne tvori kota 60°.

Napenjalo se postopoma popušča, dokler trup ne pade zaradi svoje lastne teže.

Napenjalo se blokira v tem položaju.

4.4   Atlanto-aksialni sklep

Atlanto-aksialni sklep se nastavi tako, da se glava pod vplivom lastne teže ne nagne niti naprej niti nazaj.

4.5   Vrat

Vrat se lahko nastavi z regulatorjem napetosti verige (13). Ko je vrat nastavljen, se zgornji konec regulatorja napetosti, pri obremenitvi v vodoravni smeri s silo 10 daN, premakne za 4 do 6 cm.

Preglednica 1

| Referenčna št. | Ime | Material | Mere |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | materiali za izdelavo telesa | poliuretan | — |
| 2 | cev, ki predstavlja kolk | jeklo | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | deli, na katerih je pritrjena veriga | jeklo | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | valjčna veriga | jeklo | 3/4 |
| 5 | ramenski del | poliuretan | — |
| 6 | profil | jeklo | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | rebra | perforirana jeklena plošča | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | grodnica | perforirana jeklena plošča | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | diski (šest) | poliuretan | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | blok | poliamid | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | cevni distančnik | jeklo | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | vijak napenjalca | jeklo | M16 × 90 mm |
| 13 | matica napenjalca | jeklo | M16 |
| 14 | napenjalo za atlanto-aksialni sklep | jeklo | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | glava | poliuretan | — |
| 16 | cevni distančnik | jeklo | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | plošča za ojačanje | jeklo | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | matica napenjalca | jeklo | M12 mm |
| 19 | stegna | poliuretan | — |
| 20 | cev, ki predstavlja kolk | jeklo | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | stegenski drog | jeklo | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | cev, ki predstavlja koleno | jeklo | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | cev, ki spaja kolke | jeklo | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | torne ploščice (štiri) | jeklo | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | napenjalo | jeklo | M12 × 320 mm + plošče in matice |
| 26 | cev, ki predstavlja koleno | jeklo | 52 × 46 × 160 mm |
| 27 | cev, ki spaja kolena | jeklo | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | plošča napenjalca | jeklo | ø 70 × 4 mm |
| 29 | cev, ki predstavlja golenico | jeklo | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | plošča stopala | jeklo | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | utež za uravnavanje trupa (šest) | poliuretan | masa po 1 kg |
| 32 | blazina | polietilenska pena | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | prevleka | trakovi iz bombaža in poliamida | — |
| 34 | utež za uravnavanje kolka (šest) | jeklo | masa po 1 kg |

Referenčna št.

Ime

Material

Mere

1

materiali za izdelavo telesa

poliuretan

—

2

cev, ki predstavlja kolk

jeklo

76 × 70 × 100 mm

3

deli, na katerih je pritrjena veriga

jeklo

25 × 10 × 70 mm

4

valjčna veriga

jeklo

3/4

5

ramenski del

poliuretan

—

6

profil

jeklo

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

rebra

perforirana jeklena plošča

400 × 85 × 1,5 mm

8

grodnica

perforirana jeklena plošča

250 × 90 × 1,5 mm

9

diski (šest)

poliuretan

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

blok

poliamid

60 × 60 × 25 mm

11

cevni distančnik

jeklo

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

vijak napenjalca

jeklo

M16 × 90 mm

13

matica napenjalca

jeklo

M16

14

napenjalo za atlanto-aksialni sklep

jeklo

ø 12 × 130 mm (M12)

15

glava

poliuretan

—

16

cevni distančnik

jeklo

ø 18 × 13 × 17 mm

17

plošča za ojačanje

jeklo

30 × 3 × 500 mm

18

matica napenjalca

jeklo

M12 mm

19

stegna

poliuretan

—

20

cev, ki predstavlja kolk

jeklo

76 × 70 × 80 mm

21

stegenski drog

jeklo

30 × 30 × 440 mm

22

cev, ki predstavlja koleno

jeklo

52 × 46 × 40 mm

23

cev, ki spaja kolke

jeklo

70 × 64 × 250 mm

24

torne ploščice (štiri)

jeklo

160 × 75 × 1 mm

25

napenjalo

jeklo

M12 × 320 mm + plošče in matice

26

cev, ki predstavlja koleno

jeklo

52 × 46 × 160 mm

27

cev, ki spaja kolena

jeklo

44 × 39 × 190 mm

28

plošča napenjalca

jeklo

ø 70 × 4 mm

29

cev, ki predstavlja golenico

jeklo

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

plošča stopala

jeklo

100 × 170 × 3 mm

31

utež za uravnavanje trupa (šest)

poliuretan

masa po 1 kg

32

blazina

polietilenska pena

350 × 250 × 25 mm

33

prevleka

trakovi iz bombaža in poliamida

—

34

utež za uravnavanje kolka (šest)

jeklo

masa po 1 kg

Preglednica 2

| Sestavni deli preskusne lutke | Masa v kg |
| --- | --- |
| Glava in vrat | 4,6 ± 0,3 |
| Trup in roke | 40,3 ± 1,0 |
| Stegna | 16,2 ± 0,5 |
| Spodnji del noge in stopalo | 9,0 ± 0,5 |
| Skupna masa skupaj z utežmi za uravnavanje | 75,5 ± 1,0 |

Sestavni deli preskusne lutke

Masa v kg

Glava in vrat

4,6 ± 0,3

Trup in roke

40,3 ± 1,0

Stegna

16,2 ± 0,5

Spodnji del noge in stopalo

9,0 ± 0,5

Skupna masa skupaj z utežmi za uravnavanje

75,5 ± 1,0

Slika 1

Image

Slika 2

Image

| Slika 3 | Slika 4 |
| --- | --- |

Slika 3

Image

Slika 4

Image

Slika 5

Image

Slika 6

Image

vse mere so v mm

G= težišče

T= referenčna točka na trupu (nameščena je zadaj na središčnici preskusne lutke)

P= referenčna točka na medenici (nameščena je zadaj na središčnici preskusne lutke)

Meritev premika na točki P ne vključuje vrtljivih sestavnih delov okrog osi kolka in navpične osi.

---

PRILOGA 8

OPIS KRIVULJE POJEMKA ALI POSPEŠKA PRESKUSNEGA VOZIČKA KOT FUNKCIJE ČASA

V vseh primerih morajo biti postopki umerjanja in merjenja v skladu s postopki, določenimi z mednarodnim standardom ISO 6487 (2002), merilna oprema pa ustrezati specifikaciji podatkovnega kanala s frekvenčnim razredom kanala 60 Hz (CFC).

Opredelitev različnih krivulj

| Čas (ms) | Pospešek (g)
  Spodnje območje | Pospešek (g)
  Zgornje območje |
| --- | --- | --- |
| 0 | — | 20 |
| 10 | 0 | — |
| 10 | 15 | — |
| 15 | 20 | — |
| 18 | — | 32 |
| 25 | 26 | — |
| 45 | 26 | — |
| 55 | 20 | — |
| 60 | 0 | 32 |
| 80 | — | 0 |

Čas (ms)

Pospešek (g)

Spodnje območje

Pospešek (g)

Zgornje območje

0

—

20

10

0

—

10

15

—

15

20

—

18

—

32

25

26

—

45

26

—

55

20

—

60

0

32

80

—

0

Image

Dodatni segment (glej odstavek 7.7.4.2) velja le za krivuljo pospeška.

---

PRILOGA 9

NAVODILA

Vsakemu varnostnemu pasu so priložena navodila z naslednjo vsebino ali naslednje vrste v jezikih države, v kateri se bo prodajal:

| 1. | Navodila za vgradnjo (niso potrebna, če bo varnostni pas vgradil proizvajalec vozila), ki določajo, za katere modele vozil je sistem pasov primeren, in pravilen način pritrditve sistema pasov v vozilo, vključno z opozorilom glede obrabe trakov. |
| --- | --- |

1.

Navodila za vgradnjo (niso potrebna, če bo varnostni pas vgradil proizvajalec vozila), ki določajo, za katere modele vozil je sistem pasov primeren, in pravilen način pritrditve sistema pasov v vozilo, vključno z opozorilom glede obrabe trakov.

| 2. | Navodila za uporabo (če varnostni pas vgradi proizvajalec vozila, so lahko vključena v priročnik za uporabo vozila), ki vključujejo navodila, ki omogočajo, da se uporabniku zagotovi čim boljša uporaba varnostnega pasu. V teh navodilih se upošteva:






  (a) | pomembnost uporabe sistema pasov pri vsaki vožnji; |
| --- | --- | --- |

2.

Navodila za uporabo (če varnostni pas vgradi proizvajalec vozila, so lahko vključena v priročnik za uporabo vozila), ki vključujejo navodila, ki omogočajo, da se uporabniku zagotovi čim boljša uporaba varnostnega pasu. V teh navodilih se upošteva:

(a)

pomembnost uporabe sistema pasov pri vsaki vožnji;

| (b) | pravilen način uporabe pasu in zlasti:






  (i) | pravilen položaj zaponke; |
| --- | --- | --- |

(b)

pravilen način uporabe pasu in zlasti:

(i)

pravilen položaj zaponke;

| (ii) | pomembnost tesnega prileganja pasov; |
| --- | --- |

(ii)

pomembnost tesnega prileganja pasov;

| (iii) | pravilen položaj trakov ter dejstvo, da se ne smejo zvijati; |
| --- | --- |

(iii)

pravilen položaj trakov ter dejstvo, da se ne smejo zvijati;

| (iv) | pomembnost tega, da lahko vsak pas uporablja le en potnik in da se s pasom ne sme pripeti otroka, ki sedi v naročju potnika; |
| --- | --- |

(iv)

pomembnost tega, da lahko vsak pas uporablja le en potnik in da se s pasom ne sme pripeti otroka, ki sedi v naročju potnika;

| (c) | način ravnanja z zaponko; |
| --- | --- |

(c)

način ravnanja z zaponko;

| (d) | način ravnanja z napravo za nastavitev; |
| --- | --- |

(d)

način ravnanja z napravo za nastavitev;

| (e) | način ravnanja z navijalom, ki je lahko del sistema pasov, in način preverjanja, ali se je zaskočil; |
| --- | --- |

(e)

način ravnanja z navijalom, ki je lahko del sistema pasov, in način preverjanja, ali se je zaskočil;

| (f) | priporočen način čiščenja pasov ter po potrebi ponovno sestavljanje po čiščenju; |
| --- | --- |

(f)

priporočen način čiščenja pasov ter po potrebi ponovno sestavljanje po čiščenju;

| (g) | potreba po zamenjavi varnostnega pasu, če se je uporabljal med hujšo nesrečo ali če kaže resnejše znake obrabe ali če je strgan ali če je pas opremljen z vizualnim kazalnikom preobremenitve in ta kaže neprimernost pasu za nadaljnjo uporabo ali če je varnostni pas opremljen z zategovalnikom, če je bil ta aktiviran; |
| --- | --- |

(g)

potreba po zamenjavi varnostnega pasu, če se je uporabljal med hujšo nesrečo ali če kaže resnejše znake obrabe ali če je strgan ali če je pas opremljen z vizualnim kazalnikom preobremenitve in ta kaže neprimernost pasu za nadaljnjo uporabo ali če je varnostni pas opremljen z zategovalnikom, če je bil ta aktiviran;

| (h) | dejstvo, da se pas ne sme na noben način spreminjati ali prilagajati, ker lahko tako postane neučinkovit, zlasti če ga je mogoče razstaviti, morajo obstajati navodila, kako se pas znova pravilno sestavi; |
| --- | --- |

(h)

dejstvo, da se pas ne sme na noben način spreminjati ali prilagajati, ker lahko tako postane neučinkovit, zlasti če ga je mogoče razstaviti, morajo obstajati navodila, kako se pas znova pravilno sestavi;

| (i) | dejstvo, da je pas namenjen odraslim potnikom; |
| --- | --- |

(i)

dejstvo, da je pas namenjen odraslim potnikom;

| (j) | hramba pasu, ko se ne uporablja. |
| --- | --- |

(j)

hramba pasu, ko se ne uporablja.

| 3. | Če so varnostni pasovi opremljeni z navijalom tipa 4N, se v navodilih za vgradnjo in na embalaži navede, da ta pas ni primeren za vgradnjo v motorna vozila za prevoz potnikov z največ devetimi sedeži, vključno z voznikovim. |
| --- | --- |

3.

Če so varnostni pasovi opremljeni z navijalom tipa 4N, se v navodilih za vgradnjo in na embalaži navede, da ta pas ni primeren za vgradnjo v motorna vozila za prevoz potnikov z največ devetimi sedeži, vključno z voznikovim.

| 4. | Zahtevo za vgradnjo za potrošnika zagotovi proizvajalec/vložnik za vsa vozila, v katerih se lahko uporablja sistem mednožnega traku. Proizvajalec H-pasu predpiše namestitev dodatnih elementov za ojačanje pritrdišč mednožnih trakov in njihovo vgradnjo v vsa vozila, če je vgradnja zagotovljena. |
| --- | --- |

4.

Zahtevo za vgradnjo za potrošnika zagotovi proizvajalec/vložnik za vsa vozila, v katerih se lahko uporablja sistem mednožnega traku. Proizvajalec H-pasu predpiše namestitev dodatnih elementov za ojačanje pritrdišč mednožnih trakov in njihovo vgradnjo v vsa vozila, če je vgradnja zagotovljena.

---

PRILOGA 10

PRESKUS DVOJNE ZAPONKE

Image

---

PRILOGA 11

PRESKUS ODRGNJENJA IN MIKROZDRSA

Slika 1

Postopek tipa I

Primeri namestitve med preskusom glede na tip naprave za nastavitev

PRIMER A

Image

PRIMER B

Image

Slika 2

Postopek tipa 2

Image

Image

Slika 3

Postopek tipa 3 in preskus mikrozdrsa

Skupna pot: 300 ± 20 mm

Image

Obremenitev 5 daN na preskusni napravi se vodi navpično tako, da se prepreči nihanje obremenitve in zvijanje traku.

Naprava za pritrditev se pritrdi na obremenitev 5 daN enako kot v vozilu.

---

PRILOGA 12

KOROZIJSKI PRESKUS

1.   PRESKUSNA NAPRAVA

| 1.1 | Napravo sestavljajo komora z meglo, posoda z raztopino soli, dovod primerno kondicioniranega stisnjenega zraka, ena ali več razpršilnih šob, opore za vzorce, priprava za ogrevanje komore in potrebna krmilna oprema. Velikost in podrobnosti konstrukcije naprave niso predpisane, če so izpolnjeni preskusni pogoji. |
| --- | --- |

1.1

Napravo sestavljajo komora z meglo, posoda z raztopino soli, dovod primerno kondicioniranega stisnjenega zraka, ena ali več razpršilnih šob, opore za vzorce, priprava za ogrevanje komore in potrebna krmilna oprema. Velikost in podrobnosti konstrukcije naprave niso predpisane, če so izpolnjeni preskusni pogoji.

| 1.2 | Pomembno je zagotoviti, da kapljice raztopine, ki se nabirajo na stropu ali pokrovu komore, ne padajo na preskusne vzorce. |
| --- | --- |

1.2

Pomembno je zagotoviti, da kapljice raztopine, ki se nabirajo na stropu ali pokrovu komore, ne padajo na preskusne vzorce.

| 1.3 | Kapljice raztopine, ki padajo s preskusnih vzorcev, se ne vračajo v zbiralno posodo za ponovno razprševanje. |
| --- | --- |

1.3

Kapljice raztopine, ki padajo s preskusnih vzorcev, se ne vračajo v zbiralno posodo za ponovno razprševanje.

| 1.4 | Naprava ne sme biti izdelana iz materialov, ki vplivajo na korozivnost megle. |
| --- | --- |

1.4

Naprava ne sme biti izdelana iz materialov, ki vplivajo na korozivnost megle.

2.   NAMESTITEV PRESKUSNIH VZORCEV V KOMORI Z MEGLO

| 2.1 | Vzorci, razen navijal, so podprti ali obešeni pod kotom od 15° do 30° glede na navpičnico in po možnosti vzporedni z glavno smerjo vodoravnega toka megle skozi komoro, glede na glavno površino, ki se preskuša. |
| --- | --- |

2.1

Vzorci, razen navijal, so podprti ali obešeni pod kotom od 15° do 30° glede na navpičnico in po možnosti vzporedni z glavno smerjo vodoravnega toka megle skozi komoro, glede na glavno površino, ki se preskuša.

| 2.2 | Navijala so podprta ali obešena tako, da so osi koluta, na katerega je navit trak, pravokotne na glavno smer vodoravnega toka megle skozi komoro. Prav tako je v to glavno smer obrnjena odprtina navijala. |
| --- | --- |

2.2

Navijala so podprta ali obešena tako, da so osi koluta, na katerega je navit trak, pravokotne na glavno smer vodoravnega toka megle skozi komoro. Prav tako je v to glavno smer obrnjena odprtina navijala.

| 2.3 | Vsak vzorec je postavljen tako, da omogoča megli, da se prosto nabira na vseh vzorcih. |
| --- | --- |

2.3

Vsak vzorec je postavljen tako, da omogoča megli, da se prosto nabira na vseh vzorcih.

| 2.4 | Vsak vzorec je postavljen tako, da onemogoča, da bi raztopina soli kapljala z enega vzorca na drugega. |
| --- | --- |

2.4

Vsak vzorec je postavljen tako, da onemogoča, da bi raztopina soli kapljala z enega vzorca na drugega.

3.   RAZTOPINA SOLI

| 3.1 | Raztopina soli se pripravi tako, da se raztopi 5 ± 1 masnega odstotka natrijevega klorida v 95 masnega odstotka vode. Sol je natrijev klorid brez primesi niklja in bakra, v suhem stanju pa vsebuje največ 0,1 % natrijevega jodida in skupno največ 0,3 % nečistoč. |
| --- | --- |

3.1

Raztopina soli se pripravi tako, da se raztopi 5 ± 1 masnega odstotka natrijevega klorida v 95 masnega odstotka vode. Sol je natrijev klorid brez primesi niklja in bakra, v suhem stanju pa vsebuje največ 0,1 % natrijevega jodida in skupno največ 0,3 % nečistoč.

| 3.2 | Raztopina je taka, da ima dobljena raztopina po razpršitvi pri 35 °C vrednost pH med 6,5 in 7,2. |
| --- | --- |

3.2

Raztopina je taka, da ima dobljena raztopina po razpršitvi pri 35 °C vrednost pH med 6,5 in 7,2.

4.   DOVOD ZRAKA

Stisnjen zrak pri vstopu v razpršilne šobe, ki pršijo raztopino soli, ne sme vsebovati olj in nečistoč, pri čemer je treba vzdrževati tlak med 70 kN/m2 in 170 kN/m2.

5.   POGOJI V KOMORI Z MEGLO

| 5.1 | V komori z meglo mora imeti območje, kjer so izpostavljeni vzorci, temperaturo 35 ± 5 °C. Na tem območju sta najmanj dva čista zbiralnika megle, da se prepreči zbiranje kapljic raztopine, ki padajo s preskusnih vzorcev ali drugih virov. Zbiralnika sta blizu preskusnih vzorcev, eden čim bližje šobam in drugi čim dlje od njih. Megla je taka, da se za vsakih 80 cm2 vodoravne zbiralne površine zbere v vsakem zbiralniku povprečno med 1,0 in 2,0 ml raztopine na uro, če se meritve opravljajo najmanj 16 ur. |
| --- | --- |

5.1

V komori z meglo mora imeti območje, kjer so izpostavljeni vzorci, temperaturo 35 ± 5 °C. Na tem območju sta najmanj dva čista zbiralnika megle, da se prepreči zbiranje kapljic raztopine, ki padajo s preskusnih vzorcev ali drugih virov. Zbiralnika sta blizu preskusnih vzorcev, eden čim bližje šobam in drugi čim dlje od njih. Megla je taka, da se za vsakih 80 cm2 vodoravne zbiralne površine zbere v vsakem zbiralniku povprečno med 1,0 in 2,0 ml raztopine na uro, če se meritve opravljajo najmanj 16 ur.

| 5.2 | Šobe so usmerjene ali speljane tako, da ne pršijo neposredno na preskusne vzorce. |
| --- | --- |

5.2

Šobe so usmerjene ali speljane tako, da ne pršijo neposredno na preskusne vzorce.

---

PRILOGA 13

ZAPOREDJE PRESKUSOV

| Odstavki | Preskus | Vzorci |
| --- | --- | --- |
| Pas ali sistem za zadrževanje potnikov št. | Trak št. |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4./6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1 | Pregled pasu ali sistema za zadrževanje potnikov | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21/2.22/6.2.2.2 | Pregled zaponke | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6/6.2.2.7/7.5.1/7.5.5 | Preskus trdnosti zaponke | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3/7.5.1 | Preskus trdnosti naprave za nastavitev (in navijal, kjer je potrebno) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4/7.5.2 | Preskus trdnosti pritrdilnih elementov (in navijal, kjer je potrebno) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3/7.5.3 | Preskus zaponke pri nizki temperaturi | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4/7.5.4 | Preskus vpliva nizke temperature na toge dele | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6 | Lahkotnost nastavitve | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Kondicioniranje/preskušanje pasu ali sistema za zadrževanje potnikov pred dinamičnim preskusom | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4 | Vzdržljivost zaponke | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2/7.2 | Odpornost togih delov proti koroziji | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Kondicioniranje navijal | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2 | Prag zaskočitve | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2/6.2.5.3.4/7.6.4 | Uvlečna sila | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1 | Vzdržljivost | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2 | Korozija | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3 | Prah | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2/7.4.3 | Preskušanje širine traku | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Preskus trdnosti traku po | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2/7.4.1.1/7.4.2 | kondicioniranju pri sobni temperaturi | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.2/7.4.2 | kondicioniranju s svetlobo | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.3/7.4.2 | kondicioniranju pri nizki temperaturi | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3/7.4.1.4/7.4.2 | kondicioniranju pri visoki temperaturi | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3/7.4.1.5/7.4.2 | kondicioniranju v vodi | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2/7.3 | Preskus mikrozdrsa | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2/7.4.1.6 | Preskus odrgnjenja | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1/7.7 | Dinamični preskus | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5/6.2.2.7/7.8 | Preskus odpiranja zaponke | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4 | Hramba vzorca traku | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Odstavki

Preskus

Vzorci

Pas ali sistem za zadrževanje potnikov št.

Trak št.

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4./6.1.2/6.1.3/6.2.1.1/6.2.2/6.2.3.1/6.3.1.1

Pregled pasu ali sistema za zadrževanje potnikov

X

2.21/2.22/6.2.2.2

Pregled zaponke

X

X

X

X

X

6.2.2.6/6.2.2.7/7.5.1/7.5.5

Preskus trdnosti zaponke

X

6.2.3.3/7.5.1

Preskus trdnosti naprave za nastavitev (in navijal, kjer je potrebno)

X

6.2.4/7.5.2

Preskus trdnosti pritrdilnih elementov (in navijal, kjer je potrebno)

X

6.2.2.3/7.5.3

Preskus zaponke pri nizki temperaturi

X

X

6.2.1.4/7.5.4

Preskus vpliva nizke temperature na toge dele

X

X

6.2.3.2/6.2.3.4/7.5.6

Lahkotnost nastavitve

X

Kondicioniranje/preskušanje pasu ali sistema za zadrževanje potnikov pred dinamičnim preskusom

6.2.2.4

Vzdržljivost zaponke

X

X

6.2.1.2/7.2

Odpornost togih delov proti koroziji

X

X

Kondicioniranje navijal

6.2.5.2.1/6.2.5.3.1/6.2.5.3.3/7.6.2

Prag zaskočitve

X

X

6.2.5.2.2/6.2.5.3.4/7.6.4

Uvlečna sila

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.1

Vzdržljivost

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.2

Korozija

X

X

6.2.5.2.3/6.2.5.3.3/7.6.3

Prah

X

X

6.3.1.2/7.4.3

Preskušanje širine traku

X

X

Preskus trdnosti traku po

6.3.2/7.4.1.1/7.4.2

kondicioniranju pri sobni temperaturi

X

X

6.3.3/7.4.1.2/7.4.2

kondicioniranju s svetlobo

X

X

6.3.3/7.4.1.3/7.4.2

kondicioniranju pri nizki temperaturi

X

X

6.3.3/7.4.1.4/7.4.2

kondicioniranju pri visoki temperaturi

X

X

6.3.3/7.4.1.5/7.4.2

kondicioniranju v vodi

X

X

6.2.3.2/7.3

Preskus mikrozdrsa

X

X

6.4.2/7.4.1.6

Preskus odrgnjenja

X

X

6.4.1/7.7

Dinamični preskus

X

X

6.2.2.5/6.2.2.7/7.8

Preskus odpiranja zaponke

X

X

7.1.4

Hramba vzorca traku

X

---

PRILOGA 14

NADZOR SKLADNOSTI PROIZVODNJE

1.   PRESKUSI

Varnostni pasovi izpolnjujejo zahteve, na katerih temeljijo naslednji preskusi:

1.1   Preverjanje praga zaskočitve in vzdržljivosti navijal z zaskočitvijo v sili

V skladu z določbami iz odstavka 7.6.2 tega pravilnika se preverjanje po izvedenih preskusih vzdržljivosti, ki so podrobno opisani v odstavkih 7.2, 7.6.1 in 7.6.3, izvede v najbolj neugodni smeri, v skladu z zahtevami iz odstavka 6.2.5.3.5 tega pravilnika.

1.2   Preverjanje vzdržljivosti navijal s samodejno zaskočitvijo

V skladu z določbami iz odstavka 7.6.1 tega pravilnika in preskusi iz odstavkov 7.2 in 7.6.3 se preverjanje izvede v skladu z zahtevami iz odstavka 6.2.5.2.3 tega pravilnika.

1.3   Preskus trdnosti trakov po kondicioniranju

Po postopku iz odstavka 7.4.2 tega pravilnika po kondicioniranju v skladu z zahtevami iz odstavkov od 7.4.1.1 do 7.4.1.5 tega pravilnika.

1.3.1   Preskus trdnosti trakov po odrgnjenju

Po postopku iz odstavka 7.4.2 tega pravilnika po kondicioniranju v skladu z zahtevami iz odstavka 7.4.1.6 tega pravilnika.

1.4   Preskus mikrozdrsa

Po postopku iz odstavka 7.3 tega pravilnika.

1.5   Preskus togih delov

Po postopku iz odstavka 7.5 tega pravilnika.

1.6   Preverjanje izpolnjevanja zahtev o delovanju varnostnega pasu ali sistema za zadrževanje potnikov po dinamičnem preskusu

1.6.1   Preskusi s kondicioniranjem

| 1.6.1.1 | Pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov, opremljeni z navijalom z zaskočitvijo v sili v skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika, s pasom, na katerem je bilo predhodno izvedenih 45 000 ciklov preskusa vzdržljivosti navijala iz odstavka 7.6.1 tega pravilnika ter tudi preskusi iz odstavkov 6.2.2.4, 7.2 in 7.6.3 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.6.1.1

Pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov, opremljeni z navijalom z zaskočitvijo v sili v skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika, s pasom, na katerem je bilo predhodno izvedenih 45 000 ciklov preskusa vzdržljivosti navijala iz odstavka 7.6.1 tega pravilnika ter tudi preskusi iz odstavkov 6.2.2.4, 7.2 in 7.6.3 tega pravilnika.

| 1.6.1.2 | Pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov, opremljeni z navijalom s samodejno zaskočitvijo: v skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika s pasom, na katerem je bilo predhodno izvedenih 10 000 ciklov preskusa vzdržljivosti navijala iz odstavka 7.6.1 ter tudi preskusi iz odstavkov 6.2.2.4, 7.2 in 7.6.3 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.6.1.2

Pasovi ali sistemi za zadrževanje potnikov, opremljeni z navijalom s samodejno zaskočitvijo: v skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika s pasom, na katerem je bilo predhodno izvedenih 10 000 ciklov preskusa vzdržljivosti navijala iz odstavka 7.6.1 ter tudi preskusi iz odstavkov 6.2.2.4, 7.2 in 7.6.3 tega pravilnika.

| 1.6.1.3 | Statični pasovi: v skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika v zvezi z varnostnim pasom, na katerem je bil izveden preskus iz odstavkov 6.2.2.4 in 7.2 tega pravilnika. |
| --- | --- |

1.6.1.3

Statični pasovi: v skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika v zvezi z varnostnim pasom, na katerem je bil izveden preskus iz odstavkov 6.2.2.4 in 7.2 tega pravilnika.

1.6.2   Preskus brez kondicioniranja

V skladu z določbami iz odstavkov 7.7 in 7.8 tega pravilnika.

2.   POGOSTNOST PRESKUSOV IN REZULTATI

2.1   Pogostnost preskusov v skladu z zahtevami iz odstavkov 1.1 do 1.5 te priloge temelji na statistični izbiri naključnih vzorcev v skladu z enim od rednih postopkov zagotavljanja kakovosti.

2.1.1   Poleg tega se pri navijalih z zaskočitvijo v sili preverijo vsi sistemi pasov:

| 2.1.1.1 | v skladu z določbami iz odstavkov 7.6.2.1 in 7.6.2.2 tega pravilnika, v najbolj neugodni smeri, kakor je določeno v odstavku 7.6.2.1.2. Rezultati preskusov izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1.1 in 6.2.5.3.3 tega pravilnika; |
| --- | --- |

2.1.1.1

v skladu z določbami iz odstavkov 7.6.2.1 in 7.6.2.2 tega pravilnika, v najbolj neugodni smeri, kakor je določeno v odstavku 7.6.2.1.2. Rezultati preskusov izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1.1 in 6.2.5.3.3 tega pravilnika;

| 2.1.1.2 | ali v skladu z določbami iz odstavka 7.6.2.3 tega pravilnika v najbolj neugodni smeri. Vendar je lahko hitrost nagibanja večja od predpisane hitrosti, če ne vpliva na rezultate preskusov. Rezultati preskusov izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1.4 tega pravilnika. |
| --- | --- |

2.1.1.2

ali v skladu z določbami iz odstavka 7.6.2.3 tega pravilnika v najbolj neugodni smeri. Vendar je lahko hitrost nagibanja večja od predpisane hitrosti, če ne vpliva na rezultate preskusov. Rezultati preskusov izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 6.2.5.3.1.4 tega pravilnika.

2.2   Pri skladnosti z dinamičnim preskusom v skladu z odstavkom 1.6 te priloge se preskus izvede z najmanjšo pogostnostjo:

2.2.1   preskusov s kondicioniranjem

| 2.2.1.1 | Pri pasovih z navijalom z zaskočitvijo v sili,
  če je dnevna proizvodnja večja od 1 000 pasov: za en pas na 100 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas vsakih štirinajst dni,
  če je dnevna proizvodnja manjša ali enaka 1 000 pasovom: za en pas na 10 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto glede na vrsto mehanizma zaskočitve (1),
  se izvede preskus iz odstavka 1.6.1.1 te priloge. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Pri pasovih z navijalom z zaskočitvijo v sili,

če je dnevna proizvodnja večja od 1 000 pasov: za en pas na 100 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas vsakih štirinajst dni,

če je dnevna proizvodnja manjša ali enaka 1 000 pasovom: za en pas na 10 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto glede na vrsto mehanizma zaskočitve (1),

se izvede preskus iz odstavka 1.6.1.1 te priloge.

| 2.2.1.2 | Pri pasovih z navijalom s samodejno zaskočitvijo in pri statičnih pasovih,
  če je dnevna proizvodnja večja od 1 000 pasov: za en pas na 100 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas vsakih štirinajst dni,
  če je dnevna proizvodnja manjša ali enaka 1 000 pasovom: za en pas na 10 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto,
  se izvede preskus iz odstavka 1.6.1.2 oziroma 1.6.1.3 te priloge; |
| --- | --- |

2.2.1.2

Pri pasovih z navijalom s samodejno zaskočitvijo in pri statičnih pasovih,

če je dnevna proizvodnja večja od 1 000 pasov: za en pas na 100 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas vsakih štirinajst dni,

če je dnevna proizvodnja manjša ali enaka 1 000 pasovom: za en pas na 10 000 proizvedenih, z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto,

se izvede preskus iz odstavka 1.6.1.2 oziroma 1.6.1.3 te priloge;

2.2.2   preskusov brez kondicioniranja

| 2.2.2.1 | Pri pasovih z navijalom z zaskočitvijo v sili se izvede preskus iz odstavka 1.6.2 na naslednjem številu vzorcev:






  2.2.2.1.1 | pri proizvodnji, ki ni manjša od 5 000 pasov na dan, na dveh pasovih na 25 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na dan za vsako vrsto mehanizma zaskočitve; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.1

Pri pasovih z navijalom z zaskočitvijo v sili se izvede preskus iz odstavka 1.6.2 na naslednjem številu vzorcev:

2.2.2.1.1

pri proizvodnji, ki ni manjša od 5 000 pasov na dan, na dveh pasovih na 25 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na dan za vsako vrsto mehanizma zaskočitve;

| 2.2.2.1.2 | pri proizvodnji, ki je manjša od 5 000 pasov na dan, na enem pasu na 5 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto za vsako vrsto mehanizma zaskočitve. |
| --- | --- |

2.2.2.1.2

pri proizvodnji, ki je manjša od 5 000 pasov na dan, na enem pasu na 5 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto za vsako vrsto mehanizma zaskočitve.

| 2.2.2.2 | Pri pasovih z navijalom s samodejno zaskočitvijo in pri statičnih pasovih se izvede preskus iz odstavka 1.6.2 na naslednjem številu vzorcev:






  2.2.2.2.1 | pri proizvodnji, ki ni manjša od 5 000 pasov na dan, na dveh pasovih na 25 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na dan za vsak homologiran tip; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.2

Pri pasovih z navijalom s samodejno zaskočitvijo in pri statičnih pasovih se izvede preskus iz odstavka 1.6.2 na naslednjem številu vzorcev:

2.2.2.2.1

pri proizvodnji, ki ni manjša od 5 000 pasov na dan, na dveh pasovih na 25 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na dan za vsak homologiran tip;

| 2.2.2.2.2 | pri proizvodnji, ki je manjša od 5 000 pasov na dan, na enem pasu na 5 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto za vsak homologiran tip. |
| --- | --- |

2.2.2.2.2

pri proizvodnji, ki je manjša od 5 000 pasov na dan, na enem pasu na 5 000 proizvedenih z najmanjšo pogostnostjo en pas na leto za vsak homologiran tip.

2.2.3   Rezultati

Rezultati preskusa izpolnjujejo zahteve iz odstavka 6.4.1.3.1 tega pravilnika.

Premik preskusne lutke naprej se lahko preverja v skladu z odstavkom 6.4.1.3.2 tega pravilnika (ali odstavkom 6.4.1.4, kjer je primerno) s poenostavljeno, prilagojeno metodo med izvajanjem preskusa s kondicioniranjem v skladu z odstavkom 1.6.1 te priloge.

| 2.2.3.1 | Pri homologaciji v skladu z odstavkom 6.4.1.3.3 tega pravilnika in odstavkom 1.6.1 te priloge je določeno le, da se noben del pasu ne sme uničiti ali sprostiti in da se ne sme preseči hitrost referenčne točke na prsnem košu 24 km/h pri premiku za 300 mm. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Pri homologaciji v skladu z odstavkom 6.4.1.3.3 tega pravilnika in odstavkom 1.6.1 te priloge je določeno le, da se noben del pasu ne sme uničiti ali sprostiti in da se ne sme preseči hitrost referenčne točke na prsnem košu 24 km/h pri premiku za 300 mm.

2.3   Kadar vzorec ne opravi preskusa, se izvede dodaten preskus z istimi zahtevami na najmanj treh drugih vzorcih. Če eden od teh treh vzorcev ne opravi dinamičnega preskusa, imetnik homologacije ali njegov pooblaščeni zastopnik obvestihomologacijski organ, ki je podelil homologacijo, in navede, kakšni ukrepi so bili sprejeti za ponovno vzpostavitev skladnosti proizvodnje.

---

(1)  V tej prilogi izraz „vrsta mehanizma zaskočitve“ pomeni vsa navijala z zaskočitvijo v sili, katerih mehanizmi se razlikujejo le po kotih dovoda iz senzorja do referenčnega koordinatnega sistema vozila.

---

PRILOGA 15

POSTOPEK ZA DOLOČANJE TOČKE „H“ IN DEJANSKEGA NAKLONA TRUPA ZA SEDEŽNA MESTA V MOTORNIH VOZILIH
   (1)

Dodatek 1- Opis tridimenzionalne naprave za točko „H“ (1)

Dodatek 2- Tridimenzionalni referenčni sistem (1)

Dodatek 3- Referenčni podatki za sedežna mesta (1)

---

(1)  Postopek je opisan v dodatkih 1, 2 in 3 Priloge 1 h Konsolidirani resoluciji o konstrukciji vozil (R.E.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.3 – www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html

---

PRILOGA 16

VGRADNJA VARNOSTNIH PASOV S PRIKAZOM TIPOV PASOV IN NAVIJAL

| Minimalne zahteve za varnostne pasove in navijala |
| --- |
| Kategorija vozila | Naprej obrnjena sedežna mesta | Nazaj obrnjena sedežna mesta | Vstran obrnjena sedežna mesta |
| Zunanja sedežna mesta | Sredinska sedežna mesta |
| Spredaj | Druga sedežna mesta | Spredaj | Druga sedežna mesta |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m | — |
| M2 ≤ 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M2 > 3,5 t | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| M3 | Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen. | Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen. | Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen. | Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen. | | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm ali Br4m, Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm ali A, Ar4m, Ar4Nm* (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| | V skladu z odstavkom 8.1.2.1 je trebušni pas dovoljen, če je sedežno mesto v prehodu. | V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če vetrobransko steklo ni v referenčnem območju. | | | — |
| N2 | Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm* | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm ali A, Ar4m, Ar4Nm* | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm | — |
| N3 | V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če je vetrobransko steklo zunaj referenčnega območja, in za voznikov sedež. | | V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če vetrobransko steklo ni v referenčnem območju. | | | — |
| A: tritočkovni (trebušni in diagonalni) pas | B: dvotočkovni (trebušni) pas | r: navijalo | m: navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo |
| 3: navijalo s samodejno zaskočitvijo | 4: navijalo z zaskočitvijo v sili | N: višji prag občutljivosti | (glej Pravilnik št. 16, odstavka 2.14.3 in 2.14.5) |
| *: velja za odstavek 8.1.6 tega pravilnika (2) | Ø: velja za odstavek 8.1.2.1 tega pravilnika | •: velja za odstavek 8.1.7 tega pravilnika (2) | |

Minimalne zahteve za varnostne pasove in navijala

Kategorija vozila

Naprej obrnjena sedežna mesta

Nazaj obrnjena sedežna mesta

Vstran obrnjena sedežna mesta

Zunanja sedežna mesta

Sredinska sedežna mesta

Spredaj

Druga sedežna mesta

Spredaj

Druga sedežna mesta

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

—

M2 ≤ 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M2 > 3,5 t

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm

—

M3

Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen.

Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen.

Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen.

Glej odstavek 8.1.7 za pogoje, če je trebušni pas dovoljen.

B, Br3, Br4m, Br4Nm

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm ali Br4m, Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm ali A, Ar4m, Ar4Nm* (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

V skladu z odstavkom 8.1.2.1 je trebušni pas dovoljen, če je sedežno mesto v prehodu.

V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če vetrobransko steklo ni v referenčnem območju.

—

N2

Br3, Br4m, Br4Nm ali Ar4m, Ar4Nm*

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm ali A, Ar4m, Ar4Nm*

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

—

N3

V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če je vetrobransko steklo zunaj referenčnega območja, in za voznikov sedež.

V skladu z odstavkom 8.1.6 je trebušni pas dovoljen, če vetrobransko steklo ni v referenčnem območju.

—

A: tritočkovni (trebušni in diagonalni) pas

B: dvotočkovni (trebušni) pas

r: navijalo

m: navijalo z zaskočitvijo v sili z večstransko občutljivostjo

3: navijalo s samodejno zaskočitvijo

4: navijalo z zaskočitvijo v sili

N: višji prag občutljivosti

(glej Pravilnik št. 16, odstavka 2.14.3 in 2.14.5)

*: velja za odstavek 8.1.6 tega pravilnika (2)

Ø: velja za odstavek 8.1.2.1 tega pravilnika

•: velja za odstavek 8.1.7 tega pravilnika (2)

| Opomba: | V vseh primerih so lahko namesto vseh možnih pasov tipa A ali B vgrajeni vsi S-pasovi, če so njihova pritrdišča v skladu s Pravilnikom št. 14.
  Če je bil H-pas v skladu s tem pravilnikom homologiran kot S-pas, pri katerem se uporabljajo trak trebušnega pasu, trakovi ramenskega pasu in po možnosti eno navijalo ali več, proizvajalec/vložnik lahko zagotovi en ali dva dodatna mednožna trakova, vključno s pritrdilnimi elementi za njihova pritrdišča. Tem dodatnim pritrdiščem ni treba izpolnjevati zahtev iz Pravilnika št. 14 (popravek Dopolnila 14 sprememb 04, ki se uporablja „ab initio“). |
| --- | --- |

Opomba:

V vseh primerih so lahko namesto vseh možnih pasov tipa A ali B vgrajeni vsi S-pasovi, če so njihova pritrdišča v skladu s Pravilnikom št. 14.

Če je bil H-pas v skladu s tem pravilnikom homologiran kot S-pas, pri katerem se uporabljajo trak trebušnega pasu, trakovi ramenskega pasu in po možnosti eno navijalo ali več, proizvajalec/vložnik lahko zagotovi en ali dva dodatna mednožna trakova, vključno s pritrdilnimi elementi za njihova pritrdišča. Tem dodatnim pritrdiščem ni treba izpolnjevati zahtev iz Pravilnika št. 14 (popravek Dopolnila 14 sprememb 04, ki se uporablja „ab initio“).

---

(1)  Popravek Dopolnila 12 sprememb 04, ki se uporablja „ab initio“.

(2)  Popravek revizije 4, ki se uporablja „ab initio“.

---

PRILOGA 17

Zahteve za vgradnjo varnostnih pasov in sistemov za zadrževanje odraslih potnikov na naprej obrnjenih sedežih v vozilih na motorni pogon ter za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX in sistemov za zadrževanje otrok i-Size

1.   ZDRUŽLJIVOST S SISTEMI ZA ZADRŽEVANJE OTROK

| 1.1 | Proizvajalec vozila v priročnik za uporabo vozila vključi navodilo v zvezi s primernostjo vsakega potniškega sedežnega mesta za prevoz otrok do 12 let (ali do višine 1,5 m) ali vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok. Ta informacija je napisana v nacionalnem jeziku ali vsaj v enem od nacionalnih jezikov države, v kateri se prodaja vozilo.
  Za vsako naprej obrnjeno potniško sedežno mesto in za vsako pritrdilno mesto ISOFIX proizvajalec vozila:






  (a) | navede, da je sedežno mesto primerno za sisteme za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije (glej odstavek 1.2); |
| --- | --- | --- |

1.1

Proizvajalec vozila v priročnik za uporabo vozila vključi navodilo v zvezi s primernostjo vsakega potniškega sedežnega mesta za prevoz otrok do 12 let (ali do višine 1,5 m) ali vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok. Ta informacija je napisana v nacionalnem jeziku ali vsaj v enem od nacionalnih jezikov države, v kateri se prodaja vozilo.

Za vsako naprej obrnjeno potniško sedežno mesto in za vsako pritrdilno mesto ISOFIX proizvajalec vozila:

(a)

navede, da je sedežno mesto primerno za sisteme za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije (glej odstavek 1.2);

| (b) | navede, ali je pritrdilno mesto ISOFIX primerno za sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX „univerzalne“ kategorije (glej odstavek 1.2); |
| --- | --- |

(b)

navede, ali je pritrdilno mesto ISOFIX primerno za sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX „univerzalne“ kategorije (glej odstavek 1.2);

| (c) | predloži seznam sistemov za zadrževanje otrok „poluniverzalne“ kategorije ter kategorije „za omejeno uporabo“ ali „za določena vozila“, primernih za sedežno mesto zadevnega vozila, z navedbo razredov glede na maso, ki so jim sistemi za zadrževanje otrok namenjeni; |
| --- | --- |

(c)

predloži seznam sistemov za zadrževanje otrok „poluniverzalne“ kategorije ter kategorije „za omejeno uporabo“ ali „za določena vozila“, primernih za sedežno mesto zadevnega vozila, z navedbo razredov glede na maso, ki so jim sistemi za zadrževanje otrok namenjeni;

| (d) | predloži seznam sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX „poluniverzalne“ kategorije ter kategorije „za omejeno uporabo“ ali „za določena vozila“, primernih za pritrdilno mesto ISOFIX zadevnega vozila, z navedbo razredov glede na maso in velikostnega razreda ISOFIX, ki so jima sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX namenjeni; |
| --- | --- |

(d)

predloži seznam sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX „poluniverzalne“ kategorije ter kategorije „za omejeno uporabo“ ali „za določena vozila“, primernih za pritrdilno mesto ISOFIX zadevnega vozila, z navedbo razredov glede na maso in velikostnega razreda ISOFIX, ki so jima sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX namenjeni;

| (e) | zagotovi vgrajen sistem za zadrževanje otrok, z navedbo razredov glede na maso, ki jim je sistem za zadrževanje otrok namenjen, in ustreznih konfiguracij; |
| --- | --- |

(e)

zagotovi vgrajen sistem za zadrževanje otrok, z navedbo razredov glede na maso, ki jim je sistem za zadrževanje otrok namenjen, in ustreznih konfiguracij;

| (f) | zagotovi katero koli kombinacijo (a), (b), (c), (d), (e); |
| --- | --- |

(f)

zagotovi katero koli kombinacijo (a), (b), (c), (d), (e);

| (g) | navede razrede glede na maso otrok, ki se ne smejo voziti na navedenem sedežnem mestu. |
| --- | --- |

(g)

navede razrede glede na maso otrok, ki se ne smejo voziti na navedenem sedežnem mestu.

Proizvajalec vozila mora v priročniku navesti vsako sedežno mesto, ki je primerno tudi za namestitev sistema za zadrževanje otrok i-Size (glej odstavek 1.3 spodaj).

Navede se tudi, ali je sedežno mesto primerno le za uporabo z naprej obrnjenimi sistemi za zadrževanje otrok.

Preglednice v ustreznem formatu v zvezi z navedenimi informacijami so v Dodatku 3 te priloge.

| 1.2 | Sistem za zadrževanje otrok ali sistem za zadrževanje otrok ISOFIX univerzalne kategorije pomeni sistem za zadrževanje otrok, homologiran v skladu z „univerzalno“ kategorijo iz Dopolnila 5 sprememb 03 Pravilnika št. 44. Sedežna mesta ali pritrdilna mesta ISOFIX, ki jih je proizvajalec vozila označil kot primerna za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok ali sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX, so skladna z določbami iz Dodatka 1 ali 2 te priloge. Če je primerno, se vsaka omejitev sočasne uporabe na mestih zraven sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX in/ali med pritrdilnimi mesti ISOFIX in sedežnimi mesti za odrasle osebe navede v preglednici 2 v Dodatku 3 te priloge. |
| --- | --- |

1.2

Sistem za zadrževanje otrok ali sistem za zadrževanje otrok ISOFIX univerzalne kategorije pomeni sistem za zadrževanje otrok, homologiran v skladu z „univerzalno“ kategorijo iz Dopolnila 5 sprememb 03 Pravilnika št. 44. Sedežna mesta ali pritrdilna mesta ISOFIX, ki jih je proizvajalec vozila označil kot primerna za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok ali sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX, so skladna z določbami iz Dodatka 1 ali 2 te priloge. Če je primerno, se vsaka omejitev sočasne uporabe na mestih zraven sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX in/ali med pritrdilnimi mesti ISOFIX in sedežnimi mesti za odrasle osebe navede v preglednici 2 v Dodatku 3 te priloge.

| 1.3 | Sistem za zadrževanje otrok i-Size pomeni sistem za zadrževanje otrok, homologiran v skladu s kategorijo i-Size iz Pravilnika št. 129. Sedežna mesta, ki jih je proizvajalec vozila označil kot primerna za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok i-Size, so skladna z določbami iz Dodatka 2 te priloge. Če je primerno, se vsaka omejitev sočasne uporabe na mestih zraven sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX ali sistemov za zadrževanje otrok i-Size in/ali med pritrdilnimi mesti ISOFIX, pritrdilnimi mesti i-Size in sedežnimi mesti za odrasle osebe navede v preglednici 2 v Dodatku 3 te priloge. |
| --- | --- |

1.3

Sistem za zadrževanje otrok i-Size pomeni sistem za zadrževanje otrok, homologiran v skladu s kategorijo i-Size iz Pravilnika št. 129. Sedežna mesta, ki jih je proizvajalec vozila označil kot primerna za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok i-Size, so skladna z določbami iz Dodatka 2 te priloge. Če je primerno, se vsaka omejitev sočasne uporabe na mestih zraven sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX ali sistemov za zadrževanje otrok i-Size in/ali med pritrdilnimi mesti ISOFIX, pritrdilnimi mesti i-Size in sedežnimi mesti za odrasle osebe navede v preglednici 2 v Dodatku 3 te priloge.

Dodatek 1

Določbe o vgradnji sistemov za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije, ki se pritrjujejo z varnostnimi pasovi vozila

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Preskusni postopek in zahteve v tem dodatku se uporabljajo za določitev primernosti sedežnih mest za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije. |
| --- | --- |

1.1

Preskusni postopek in zahteve v tem dodatku se uporabljajo za določitev primernosti sedežnih mest za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok „univerzalne“ kategorije.

| 1.2 | Preskusi se lahko izvedejo v vozilu ali reprezentativnem delu vozila. |
| --- | --- |

1.2

Preskusi se lahko izvedejo v vozilu ali reprezentativnem delu vozila.

2.   PRESKUSNI POSTOPEK

| 2.1 | Sedež se nastavi v skrajno zadnji in najnižji položaj. |
| --- | --- |

2.1

Sedež se nastavi v skrajno zadnji in najnižji položaj.

| 2.2 | Kot naslona sedeža se nastavi na lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža. |
| --- | --- |

2.2

Kot naslona sedeža se nastavi na lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža.

| 2.3 | Pritrdišče za ramena se nastavi v najnižji položaj. |
| --- | --- |

2.3

Pritrdišče za ramena se nastavi v najnižji položaj.

| 2.4 | Na naslon sedeža in blazino se položi bombažna krpa. |
| --- | --- |

2.4

Na naslon sedeža in blazino se položi bombažna krpa.

| 2.5 | Na sedež v vozilu se pritrdi preskuševalna naprava (kot je opisano na sliki 1 v tem dodatku). |
| --- | --- |

2.5

Na sedež v vozilu se pritrdi preskuševalna naprava (kot je opisano na sliki 1 v tem dodatku).

| 2.6 | Če je sedežno mesto predvideno za namestitev naprej ali nazaj obrnjenega univerzalnega sistema za zadrževanje otrok, se preskus nadaljuje v skladu z odstavki 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 in 2.10. Če je sedežno mesto namenjeno namestitvi le naprej obrnjenega univerzalnega sistema za zadrževanje otrok, se preskus nadaljuje v skladu z odstavki 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 in 2.10. |
| --- | --- |

2.6

Če je sedežno mesto predvideno za namestitev naprej ali nazaj obrnjenega univerzalnega sistema za zadrževanje otrok, se preskus nadaljuje v skladu z odstavki 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 in 2.10. Če je sedežno mesto namenjeno namestitvi le naprej obrnjenega univerzalnega sistema za zadrževanje otrok, se preskus nadaljuje v skladu z odstavki 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 in 2.10.

| 2.6.1 | Trak varnostnega pasu se namesti okrog preskuševalne naprave v približno pravilen položaj, kot je prikazano na slikah 2 in 3, nato se zapre zaponka. |
| --- | --- |

2.6.1

Trak varnostnega pasu se namesti okrog preskuševalne naprave v približno pravilen položaj, kot je prikazano na slikah 2 in 3, nato se zapre zaponka.

| 2.6.2 | Trebušni trak varnostnega pasu se namesti okrog najnižjega dela preskuševalne naprave s polmerom 150 mm v približno pravilen položaj, kot je prikazano na sliki 3, nato se zapre zaponka. |
| --- | --- |

2.6.2

Trebušni trak varnostnega pasu se namesti okrog najnižjega dela preskuševalne naprave s polmerom 150 mm v približno pravilen položaj, kot je prikazano na sliki 3, nato se zapre zaponka.

| 2.7 | Zagotovi se, da je središčnica preskuševalne naprave na vidni središčnici sedežnega mesta ± 25 mm, središčnica pa vzporedna s središčnico vozila. |
| --- | --- |

2.7

Zagotovi se, da je središčnica preskuševalne naprave na vidni središčnici sedežnega mesta ± 25 mm, središčnica pa vzporedna s središčnico vozila.

| 2.8 | Zagotovi se, da trakovi niso ohlapni. Traku se ne napenja, ampak se za odstranitev ohlapnosti uporabi zadostna sila. |
| --- | --- |

2.8

Zagotovi se, da trakovi niso ohlapni. Traku se ne napenja, ampak se za odstranitev ohlapnosti uporabi zadostna sila.

| 2.9 | S silo 100 ± 10 N, ki deluje vzporedno na spodnjo ploskev, se pritisne nazaj na središče sprednje strani preskuševalne naprave, nato se preneha pritiskati. |
| --- | --- |

2.9

S silo 100 ± 10 N, ki deluje vzporedno na spodnjo ploskev, se pritisne nazaj na središče sprednje strani preskuševalne naprave, nato se preneha pritiskati.

| 2.10 | S silo 100 ± 10 N se pritisne navpično navzdol na središče zgornje ploskve preskuševalne naprave, nato se preneha pritiskati. |
| --- | --- |

2.10

S silo 100 ± 10 N se pritisne navpično navzdol na središče zgornje ploskve preskuševalne naprave, nato se preneha pritiskati.

3.   ZAHTEVE

| 3.1 | Osnova preskuševalne naprave se dotika sprednjih in zadnjih delov površine sedežne blazine. Če zaradi odprtine za trak v preskuševalni napravi ne pride do stika, se lahko ta odprtina pokrije glede na spodnjo ploskev preskuševalne naprave. |
| --- | --- |

3.1

Osnova preskuševalne naprave se dotika sprednjih in zadnjih delov površine sedežne blazine. Če zaradi odprtine za trak v preskuševalni napravi ne pride do stika, se lahko ta odprtina pokrije glede na spodnjo ploskev preskuševalne naprave.

| 3.2 | Trebušni del pasu se dotika preskuševalne naprave na obeh straneh z zadnjo stranjo trebušnega pasu (glej sliko 3). |
| --- | --- |

3.2

Trebušni del pasu se dotika preskuševalne naprave na obeh straneh z zadnjo stranjo trebušnega pasu (glej sliko 3).

| 3.3 | Če zgornje zahteve v zvezi z nastavitvijo iz odstavkov 2.1, 2.2 in 2.3 niso izpolnjene, se sedež, naslon sedeža in pritrdišča varnostnega pasu nastavijo na nadomestni položaj, ki ga je določil proizvajalec za običajno uporabo, pri čemer se zgornji postopek vgradnje ponovi, ponovno pa se preverijo in izpolnijo zahteve. Ta nadomestni položaj se vključi kot informacija v preglednico 1 v Dodatku 3 te priloge. |
| --- | --- |

3.3

Če zgornje zahteve v zvezi z nastavitvijo iz odstavkov 2.1, 2.2 in 2.3 niso izpolnjene, se sedež, naslon sedeža in pritrdišča varnostnega pasu nastavijo na nadomestni položaj, ki ga je določil proizvajalec za običajno uporabo, pri čemer se zgornji postopek vgradnje ponovi, ponovno pa se preverijo in izpolnijo zahteve. Ta nadomestni položaj se vključi kot informacija v preglednico 1 v Dodatku 3 te priloge.

Slika 1

Specifikacije preskuševalne naprave

Image

| Slika 2


  Pritrditev preskuševalne naprave na sedež v vozilu (glej odstavek 2.6.1) | Slika 3


  Preverjanje združljivosti (glej odstavka 2.6.1 in 3.2) |
| --- | --- |

Slika 2

Pritrditev preskuševalne naprave na sedež v vozilu (glej odstavek 2.6.1)

Image

Slika 3

Preverjanje združljivosti (glej odstavka 2.6.1 in 3.2)

Image

Dodatek 2

Določbe o vgradnji naprej in nazaj obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX univerzalne in poluniverzalne kategorije, vgrajenih na pritrdilna mesta ISOFIX in i-Size

1.   SPLOŠNO

| 1.1 | Preskusni postopek in zahteve v tem dodatku se uporabljajo za določitev primernosti pritrdilnih mest ISOFIX za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX univerzalne in poluniverzalne kategorije ter za določitev primernosti sedežnih mest i-Size za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok i-Size. |
| --- | --- |

1.1

Preskusni postopek in zahteve v tem dodatku se uporabljajo za določitev primernosti pritrdilnih mest ISOFIX za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX univerzalne in poluniverzalne kategorije ter za določitev primernosti sedežnih mest i-Size za vgradnjo sistemov za zadrževanje otrok i-Size.

| 1.2 | Preskusi se lahko izvedejo v vozilu ali reprezentativnem delu vozila.
  Pri sedežnih mestih i-Size se izpolnjevanje zahtev glede namestitve podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size lahko oceni s fizičnim preskusom, računalniško simulacijo ali reprezentativnimi risbami. |
| --- | --- |

1.2

Preskusi se lahko izvedejo v vozilu ali reprezentativnem delu vozila.

Pri sedežnih mestih i-Size se izpolnjevanje zahtev glede namestitve podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size lahko oceni s fizičnim preskusom, računalniško simulacijo ali reprezentativnimi risbami.

2.   PRESKUSNI POSTOPEK

Za vsako pritrdilno mesto ISOFIX v vozilu, kot ga navaja proizvajalec vozila, iz preglednice 2 v Dodatku 3, ter za vsako morebitno sedežno mesto i-Size, kot ga navaja proizvajalec vozila, iz preglednice 3 v Dodatku 3, je treba preveriti, ali je mogoče namestiti ustrezne preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok in poleg tega v primeru sedežnega mesta i-Size določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size.

| 2.1 | Pri preverjanju preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok na sedežu z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez se lahko ta sedež vzdolžno nastavi v skrajno zadnjo in najnižjo lego. |
| --- | --- |

2.1

Pri preverjanju preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok na sedežu z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez se lahko ta sedež vzdolžno nastavi v skrajno zadnjo in najnižjo lego.

| 2.2 | Kot naslona sedeža se nastavi v lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec, naslon za glavo pa v najnižjo in skrajno zadnjo lego. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot naslona sedeža, ki ustreza naklonu trupa 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža.
  Pri preverjanju preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok na zadnjem sedežu z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se lahko sedež v vozilu, ki je pred tem zadnjim sedežem, nastavi vzdolžno naprej, vendar ne dlje od srednje lege med njegovo skrajno zadnjo in skrajno sprednjo lego. Prav tako se lahko nastavi kot naslona sedeža, pri čemer naklon trupa ne sme presegati 15°. |
| --- | --- |

2.2

Kot naslona sedeža se nastavi v lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec, naslon za glavo pa v najnižjo in skrajno zadnjo lego. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot naslona sedeža, ki ustreza naklonu trupa 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža.

Pri preverjanju preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok na zadnjem sedežu z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se lahko sedež v vozilu, ki je pred tem zadnjim sedežem, nastavi vzdolžno naprej, vendar ne dlje od srednje lege med njegovo skrajno zadnjo in skrajno sprednjo lego. Prav tako se lahko nastavi kot naslona sedeža, pri čemer naklon trupa ne sme presegati 15°.

| 2.3 | Na naslon sedeža in blazino se položi bombažna krpa. |
| --- | --- |

2.3

Na naslon sedeža in blazino se položi bombažna krpa.

| 2.4 | Preskuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se namesti na pritrdilno mesto ISOFIX ali i-Size. |
| --- | --- |

2.4

Preskuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se namesti na pritrdilno mesto ISOFIX ali i-Size.

| 2.5 | Na sredino med pritrdišči ISOFIX se proti pritrdilnemu sistemu ISOFIX pritisne s silo 100 ± 10 N, ki deluje vzporedno na spodnjo ploskev, in nato preneha pritiskati. |
| --- | --- |

2.5

Na sredino med pritrdišči ISOFIX se proti pritrdilnemu sistemu ISOFIX pritisne s silo 100 ± 10 N, ki deluje vzporedno na spodnjo ploskev, in nato preneha pritiskati.

| 2.6 | Preskuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se pritrdi na pritrdilni sistem ISOFIX. |
| --- | --- |

2.6

Preskuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje se pritrdi na pritrdilni sistem ISOFIX.

| 2.7 | S silo 100 ± 10 N se pritisne navpično navzdol na središče zgornje ploskve preskuševalne naprave, nato se preneha pritiskati. |
| --- | --- |

2.7

S silo 100 ± 10 N se pritisne navpično navzdol na središče zgornje ploskve preskuševalne naprave, nato se preneha pritiskati.

3.   ZAHTEVE

Naslednji preskusni pogoji se uporabljajo le za preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje, ko so nameščene na pritrdilnem mestu ISOFIX in/ali i-Size. Ne zahteva se, da je pri teh pogojih preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje mogoče premakniti na pritrdilno mesto ISOFIX in/ali i-Size ali z njega.

| 3.1 | Preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje mora biti mogoče namestiti brez poseganja v notranjost vozila. Osnova preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok ima naklonski kot 15° ± 10° nad vodoravno ravnino, ki poteka skozi pritrdilni sistem ISOFIX. |
| --- | --- |

3.1

Preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok z določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size ali brez nje mora biti mogoče namestiti brez poseganja v notranjost vozila. Osnova preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok ima naklonski kot 15° ± 10° nad vodoravno ravnino, ki poteka skozi pritrdilni sistem ISOFIX.

| 3.2 | Pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX, če je na voljo, mora ostati dostopno. |
| --- | --- |

3.2

Pritrdišče za zgornjo privezo ISOFIX, če je na voljo, mora ostati dostopno.

| 3.3 | Če zgornje zahteve v zvezi z nastavitvijo iz odstavka 2 niso izpolnjene, se sedeži, nasloni sedežev in nasloni za glavo lahko nastavijo na nadomestne položaje, ki jih je določil proizvajalec za običajno uporabo, potem se zgornji postopek vgradnje ponovi, zahteve pa se preverijo in izpolnijo. Ti nadomestni položaji se vključijo kot informacija v preglednico 2 in/ali 3 v Dodatku 3 te priloge. Potniški sedeži pred sedežnimi mesti i-Size se prav tako lahko premaknejo naprej, pred običajno lego uporabe. V takih primerih mora proizvajalec vozila v priročniku za uporabo vozila navesti, da se posamezen potniški sedež v premaknjenem položaju ne sme zasesti. |
| --- | --- |

3.3

Če zgornje zahteve v zvezi z nastavitvijo iz odstavka 2 niso izpolnjene, se sedeži, nasloni sedežev in nasloni za glavo lahko nastavijo na nadomestne položaje, ki jih je določil proizvajalec za običajno uporabo, potem se zgornji postopek vgradnje ponovi, zahteve pa se preverijo in izpolnijo. Ti nadomestni položaji se vključijo kot informacija v preglednico 2 in/ali 3 v Dodatku 3 te priloge. Potniški sedeži pred sedežnimi mesti i-Size se prav tako lahko premaknejo naprej, pred običajno lego uporabe. V takih primerih mora proizvajalec vozila v priročniku za uporabo vozila navesti, da se posamezen potniški sedež v premaknjenem položaju ne sme zasesti.

| 3.4 | Če zgornje zahteve niso izpolnjene, ker so obstajali odstranljivi deli notranje opreme vozila, se ti elementi lahko odstranijo, potem pa je treba ponovno preveriti in izpolniti zahteve iz odstavka 3. V tem primeru se ustrezne informacije vključijo v preglednico 2 in/ali 3 v Dodatku 3 te priloge. |
| --- | --- |

3.4

Če zgornje zahteve niso izpolnjene, ker so obstajali odstranljivi deli notranje opreme vozila, se ti elementi lahko odstranijo, potem pa je treba ponovno preveriti in izpolniti zahteve iz odstavka 3. V tem primeru se ustrezne informacije vključijo v preglednico 2 in/ali 3 v Dodatku 3 te priloge.

4.   VELIKOSTNI RAZREDI IN IZVEDBE SISTEMA ZA ZADRŽEVANJE OTROK ISOFIX

| A | – | ISO/F3: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, celotna višina |
| --- | --- | --- |
| B | – | ISO/F2: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana višina |
| B1 | – | ISO/F2X: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana višina |
| C | – | ISO/R3: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok, celotna velikost |
| D | – | ISO/R2: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana velikost |
| E | – | ISO/R1: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok |
| F | – | ISO/L1: v levo obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik) |
| G | – | ISO/L2: v desno obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik) |

A

–

ISO/F3: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, celotna višina

B

–

ISO/F2: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana višina

B1

–

ISO/F2X: naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana višina

C

–

ISO/R3: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok, celotna velikost

D

–

ISO/R2: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok, zmanjšana velikost

E

–

ISO/R1: nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok

F

–

ISO/L1: v levo obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik)

G

–

ISO/L2: v desno obrnjen sistem za zadrževanje otrok (prenosni otroški ležalnik)

Spodnje preskuševalne naprave morajo biti izdelane z maso od 5 do 15 kg ter imeti primerno vzdržljivost in togost, da izpolnijo funkcionalne zahteve.

| Razred glede na maso | Velikostni razred ISOFIX | Izvedba |
| --- | --- | --- |
| 0 – do 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ – do 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I – 9 do 18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/F2 |
| B1 | ISO/ F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Razred glede na maso

Velikostni razred ISOFIX

Izvedba

0 – do 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ – do 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I – 9 do 18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/F2

B1

ISO/ F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

4.1   Prikaz naprej obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok (celotna višina)

Slika 1

ISO/F3 zunanje mere za naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok (celotna višina), (višina 720 mm) ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED A

Image

Legenda

| 1. | Omejitve v smereh naprej in navzgor. |
| --- | --- |

1.

Omejitve v smereh naprej in navzgor.

| 2. | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2.

Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila.

| 3. | Ni relevantno. |
| --- | --- |

3.

Ni relevantno.

| 4. | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4.

Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44.

4.2   Prikaz naprej obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok (zmanjšana višina)

Slika 2

ISO/F2 zunanje mere za naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok (zmanjšana višina), (višina 650 mm) – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED B

Image

Legenda

| 1. | Omejitve v smereh naprej in navzgor. |
| --- | --- |

1.

Omejitve v smereh naprej in navzgor.

| 2. | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2.

Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila.

| 3. | Ni relevantno. |
| --- | --- |

3.

Ni relevantno.

| 4. | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4.

Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44.

| 5. | Točka pritrditve za trak za zgornjo privezo. |
| --- | --- |

5.

Točka pritrditve za trak za zgornjo privezo.

4.3   Prikaz naprej obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok (zmanjšana višina) (druga različica oblike naslona za hrbet)

Slika 3

ISO/F2X zunanje mere za naprej obrnjen sistem za zadrževanje otrok (zmanjšana višina) (druga različica oblike naslona za hrbet), (višina 650 mm) – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED B1

Image

Legenda

| 1. | Omejitve v smereh naprej in navzgor. |
| --- | --- |

1.

Omejitve v smereh naprej in navzgor.

| 2. | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2.

Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila.

| 3. | Ni relevantno. |
| --- | --- |

3.

Ni relevantno.

| 4. | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4.

Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44.

4.4   Prikaz nazaj obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok (celotna velikost)

Slika 4

ISO/R3 zunanje mere za nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok (celotna velikost) – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED C

Image

Legenda

| 1. | Omejitve v smereh nazaj in navzgor. |
| --- | --- |

1.

Omejitve v smereh nazaj in navzgor.

| 2. | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2.

Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila.

| 3. | Omejitev zadaj (desno na sliki) je navedena pri naprej obrnjenem prikazu na sliki 2. |
| --- | --- |

3.

Omejitev zadaj (desno na sliki) je navedena pri naprej obrnjenem prikazu na sliki 2.

| 4. | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4.

Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44.

4.5   Prikaz nazaj obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok (zmanjšana velikost)

Slika 5

ISO/R2 zunanje mere za nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok (zmanjšana velikost) – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED D

Image

Legenda

| 1. | Omejitve v smereh nazaj in navzgor. |
| --- | --- |

1.

Omejitve v smereh nazaj in navzgor.

| 2. | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2.

Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila.

| 3. | Omejitev zadaj (desno na sliki) je navedena pri naprej obrnjenem prikazu na sliki 2. |
| --- | --- |

3.

Omejitev zadaj (desno na sliki) je navedena pri naprej obrnjenem prikazu na sliki 2.

| 4. | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4.

Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44.

4.6   Prikaz nazaj obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok

Slika 6

ISO/R1 zunanje mere za nazaj obrnjen sistem za zadrževanje otrok – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED E

Image

Legenda

| 1. | Omejitve v smereh nazaj in navzgor. |
| --- | --- |

1.

Omejitve v smereh nazaj in navzgor.

| 2. | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2.

Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila.

| 3. | Omejitev zadaj (desno na sliki) je navedena pri naprej obrnjenem prikazu na sliki 2. |
| --- | --- |

3.

Omejitev zadaj (desno na sliki) je navedena pri naprej obrnjenem prikazu na sliki 2.

| 4. | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44. |
| --- | --- |

4.

Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene v Pravilniku št. 44.

4.7   Prikaz vstran obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok

Slika 7

Zunanje mere za vstran obrnjene sisteme za zadrževanje otrok – ISO/L1 – ISOFIX VELIKOSTNI RAZRED F ali simetrično nasprotno – ISO/L2 – ISOFIX RAZRED G

Image

Legenda

| 1. | Omejitve v smereh nazaj in navzgor. |
| --- | --- |

1.

Omejitve v smereh nazaj in navzgor.

| 2. | Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila. |
| --- | --- |

2.

Črtkana črta označuje območje, v katerega lahko posega podporna noga ali podobna naprava sistema za zadrževanje otrok za določena vozila.

| 3. | Omejitev zadaj (desno na sliki) je navedena pri naprej obrnjenem prikazu na sliki 2. |
| --- | --- |

3.

Omejitev zadaj (desno na sliki) je navedena pri naprej obrnjenem prikazu na sliki 2.

| 4. | Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene na slikah 2 in 3 standarda ISO 13216-1. |
| --- | --- |

4.

Dodatne specifikacije o območju pritrditve so navedene na slikah 2 in 3 standarda ISO 13216-1.

Slika 8

Pogled od strani na določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size za oceno ujemanja sedežnih mest i-Size in podpornih nog sistemov za zadrževanje otrok i-Size

Image

Legenda:

| 1. | Preskuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

1.

Preskuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok.

| 2. | Drog spodnjih pritrdišč ISOFIX. |
| --- | --- |

2.

Drog spodnjih pritrdišč ISOFIX.

| 3. | Ravnina, ki jo tvori spodnja ploskev preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, kadar je vgrajena na konstrukcijsko določeno sedežno mesto. |
| --- | --- |

3.

Ravnina, ki jo tvori spodnja ploskev preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok, kadar je vgrajena na konstrukcijsko določeno sedežno mesto.

| 4. | Ravnina, ki poteka skozi drog spodnjih pritrdišč in je usmerjena pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok ter pravokotna na ravnino, ki jo tvori spodnja ploskev naprave za sisteme za zadrževanje otrok, kadar je vgrajena na konstrukcijsko določeno sedežno mesto. |
| --- | --- |

4.

Ravnina, ki poteka skozi drog spodnjih pritrdišč in je usmerjena pravokotno na vzdolžno srednjo ravnino preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok ter pravokotna na ravnino, ki jo tvori spodnja ploskev naprave za sisteme za zadrževanje otrok, kadar je vgrajena na konstrukcijsko določeno sedežno mesto.

| 5. | Določevalna prostornina za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size, ki predstavlja geometrijske meje za podporno nogo sistema za zadrževanje otrok i-Size. |
| --- | --- |

5.

Določevalna prostornina za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size, ki predstavlja geometrijske meje za podporno nogo sistema za zadrževanje otrok i-Size.

| 6. | Tla vozila. |
| --- | --- |

6.

Tla vozila.

Opomba: Risba ni v merilu.

Slika 9

3D pogled na določevalno prostornino za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size za oceno ujemanja sedežnih mest i-Size in podpornih nog sistemov za zadrževanje otrok i-Size

Image

Legenda:

| 1. | Preskuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

1.

Preskuševalna naprava za sisteme za zadrževanje otrok.

| 2. | Drog spodnjih pritrdišč ISOFIX. |
| --- | --- |

2.

Drog spodnjih pritrdišč ISOFIX.

| 3. | Vzdolžna srednja ravnina preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok. |
| --- | --- |

3.

Vzdolžna srednja ravnina preskuševalne naprave za sisteme za zadrževanje otrok.

| 4. | Določevalna prostornina za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size. |
| --- | --- |

4.

Določevalna prostornina za namestitev podporne noge sistema za zadrževanje otrok i-Size.

Opomba: Risba ni v merilu.

Dodatek 3

Preglednica 1

Preglednica iz priročnika za uporabo vozila z informacijami o sistemih za zadrževanje otrok Ustreznost vgradnje na različnih sedežnih mestih

| Razred glede na maso | Sedežno mesto (ali drugo mesto) |
| --- | --- |
| sprednje za potnika | zadnje zunanje | zadnje sredinsko | vmesno zunanje | vmesno sredinsko |
| Skupina 0 | do 10 kg | | | | | |
| Skupina 0+ | do 13 kg | | | | | |
| Skupina I | 9 do 18 kg | | | | | |
| Skupina II | 15 do 25 kg | | | | | |
| Skupina III | 22 do 36 kg | | | | | |

Razred glede na maso

Sedežno mesto (ali drugo mesto)

sprednje za potnika

zadnje zunanje

zadnje sredinsko

vmesno zunanje

vmesno sredinsko

Skupina 0

do 10 kg

Skupina 0+

do 13 kg

Skupina I

9 do 18 kg

Skupina II

15 do 25 kg

Skupina III

22 do 36 kg

Legenda črk, ki se vstavijo v zgornjo preglednico:

| U | = | primerno za „univerzalno“ kategorijo sistemov za zadrževanje otrok, homologiranih za uporabo za ta razred glede na maso. |
| --- | --- | --- |
| UF | = | primerno za „univerzalno“ kategorijo naprej obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok, homologiranih za uporabo za ta razred glede na maso. |
| L | = | primerno za določene sisteme za zadrževanje otrok, navedene na priloženem seznamu. Ti sistemi za zadrževanje otrok so lahko „za določena vozila“, „za omejeno uporabo“ ali „poluniverzalni“. |
| B | = | vgrajen sistem za zadrževanje otrok, homologiran za razred glede na maso. |
| X | = | sedežno mesto ni primerno za otroke iz tega razreda glede na maso. |

U

=

primerno za „univerzalno“ kategorijo sistemov za zadrževanje otrok, homologiranih za uporabo za ta razred glede na maso.

UF

=

primerno za „univerzalno“ kategorijo naprej obrnjenih sistemov za zadrževanje otrok, homologiranih za uporabo za ta razred glede na maso.

L

=

primerno za določene sisteme za zadrževanje otrok, navedene na priloženem seznamu. Ti sistemi za zadrževanje otrok so lahko „za določena vozila“, „za omejeno uporabo“ ali „poluniverzalni“.

B

=

vgrajen sistem za zadrževanje otrok, homologiran za razred glede na maso.

X

=

sedežno mesto ni primerno za otroke iz tega razreda glede na maso.

Preglednica 2

Preglednica iz priročnika za uporabo vozila z informacijami o ustreznosti vgradnje sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX na različnih pritrdilnih mestih ISOFIX

| Razred glede na maso | Velikostni razred | Izvedba | Pritrdilna mesta ISOFIX v vozilu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | sprednje za potnika | zadnje zunanje | zadnje sredinsko | vmesno zunanje | vmesno sredinsko | druga mesta |
| Prenosni otroški ležalnik | F | ISO/L1 | | | | | | |
| | G | ISO/L2 | | | | | | |
| | | (1) | | | | | | |
| 0 – do 10 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| | | (1) | | | | | | |
| 0+ – do 13 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| I – 9 do 18 kg | D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| B | ISO/F2 | | | | | | |
| B1 | ISO/F2X | | | | | | |
| A | ISO/F3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| II – 15 do 25 kg | | (1) | | | | | | |
| III – 22 do 36 kg | | (1) | | | | | | |

Razred glede na maso

Velikostni razred

Izvedba

Pritrdilna mesta ISOFIX v vozilu

sprednje za potnika

zadnje zunanje

zadnje sredinsko

vmesno zunanje

vmesno sredinsko

druga mesta

Prenosni otroški ležalnik

F

ISO/L1

G

ISO/L2

(1)

0 – do 10 kg

E

ISO/R1

(1)

0+ – do 13 kg

E

ISO/R1

D

ISO/R2

C

ISO/R3

(1)

I – 9 do 18 kg

D

ISO/R2

C

ISO/R3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

A

ISO/F3

(1)

II – 15 do 25 kg

(1)

III – 22 do 36 kg

(1)

Legenda črk, ki se vstavijo v zgornjo preglednico:

| IUF | = | primerno za univerzalno kategorijo sprednjih sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX, homologiranih za uporabo za razred glede na maso. |
| --- | --- | --- |
| IL | = | primerno za določene sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX, navedene na priloženem seznamu. Ti sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX so lahko „za določena vozila“, „za omejeno uporabo“ ali „poluniverzalni“. |
| X | = | pritrdilno mesto ISOFIX, ki ni primerno za sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX za ta razred glede na maso in/ali ta velikostni razred. |

IUF

=

primerno za univerzalno kategorijo sprednjih sistemov za zadrževanje otrok ISOFIX, homologiranih za uporabo za razred glede na maso.

IL

=

primerno za določene sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX, navedene na priloženem seznamu. Ti sistemi za zadrževanje otrok ISOFIX so lahko „za določena vozila“, „za omejeno uporabo“ ali „poluniverzalni“.

X

=

pritrdilno mesto ISOFIX, ki ni primerno za sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX za ta razred glede na maso in/ali ta velikostni razred.

Preglednica 3

Preglednica iz priročnika za uporabo vozila z informacijami o vgradnji sistemov za zadrževanje otrok i-Size na različnih sedežnih mestih

| | Sedežno mesto |
| --- | --- |
| | sprednje zunanje za potnika | sprednje sredinsko za potnika | zadnje zunanje levo | zadnje zunanje desno | zadnje sredinsko | vmesno zunanje levo | vmesno zunanje desno | vmesno sredinsko |
| Sistemi za zadrževanje otrok i-Size | | | | | | | | |

Sedežno mesto

sprednje zunanje za potnika

sprednje sredinsko za potnika

zadnje zunanje levo

zadnje zunanje desno

zadnje sredinsko

vmesno zunanje levo

vmesno zunanje desno

vmesno sredinsko

Sistemi za zadrževanje otrok i-Size

| Opomba: | razporeditev glede na običajno smer vožnje; stolpci za sedežna mesta, ki v vozilu niso na voljo, se lahko črtajo. |
| --- | --- |

Opomba:

razporeditev glede na običajno smer vožnje; stolpci za sedežna mesta, ki v vozilu niso na voljo, se lahko črtajo.

Legenda črk, ki se vstavijo v zgornjo preglednico:

| i-U | = | primerno za „univerzalne“ naprej in nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje otrok i-Size. |
| --- | --- | --- |
| i-UF | = | primerno samo za „univerzalne“ naprej obrnjene sisteme za zadrževanje otrok i-Size. |
| X | = | sedežno mesto ni primerno za „univerzalne“ sisteme za zadrževanje otrok i-Size. |

i-U

=

primerno za „univerzalne“ naprej in nazaj obrnjene sisteme za zadrževanje otrok i-Size.

i-UF

=

primerno samo za „univerzalne“ naprej obrnjene sisteme za zadrževanje otrok i-Size.

X

=

sedežno mesto ni primerno za „univerzalne“ sisteme za zadrževanje otrok i-Size.

---

(1)  = Za sisteme za zadrževanje otrok, ki nimajo oznake ISO/XX z velikostnimi razredi (A do G) za ustrezen razred glede na maso, proizvajalec vozila za vsako pritrdilno mesto navede priporočene sisteme za zadrževanje otrok ISOFIX za določena vozila.

Dodatek 4

Namestitev preskusne lutke, ki ustreza otroku v starosti 10 let

| (a) | Sedež se nastavi v skrajno zadnji položaj. |
| --- | --- |

(a)

Sedež se nastavi v skrajno zadnji položaj.

| (b) | Višina sedeža se nastavi v skladu s specifikacijami proizvajalca. Če ni na voljo specifikacije, se sedež nastavi v najnižji položaj. |
| --- | --- |

(b)

Višina sedeža se nastavi v skladu s specifikacijami proizvajalca. Če ni na voljo specifikacije, se sedež nastavi v najnižji položaj.

| (c) | Kot naslona sedeža se nastavi v lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža. |
| --- | --- |

(c)

Kot naslona sedeža se nastavi v lego, ki jo je konstrukcijsko določil proizvajalec. Če ni na voljo specifikacije, je treba uporabiti kot 25 stopinj od navpičnega ali najbližjega stalnega položaja naslona sedeža.

| (d) | Pritrdišče za ramena se nastavi v najnižji položaj. |
| --- | --- |

(d)

Pritrdišče za ramena se nastavi v najnižji položaj.

| (e) | Preskusna lutka se namesti na sedež tako, da se medenica dotika naslona sedeža. |
| --- | --- |

(e)

Preskusna lutka se namesti na sedež tako, da se medenica dotika naslona sedeža.

| (f) | Vzdolžna ravnina, ki poteka skozi središčnico preskusne lutke, je na vidni središčnici sedežnega mesta. |
| --- | --- |

(f)

Vzdolžna ravnina, ki poteka skozi središčnico preskusne lutke, je na vidni središčnici sedežnega mesta.

---

PRILOGA 18

PRESKUSI OPOZORILNIKA PRIPETOSTI VARNOSTNIH PASOV

| 1. | Opozorilo prve stopnje se preskusi pod naslednjimi pogoji:






  (a) | varnostni pas ni pripet; |
| --- | --- | --- |

1.

Opozorilo prve stopnje se preskusi pod naslednjimi pogoji:

(a)

varnostni pas ni pripet;

| (b) | motor je ugasnjen ali v prostem teku, vozilo pa se ne premika naprej ali nazaj; |
| --- | --- |

(b)

motor je ugasnjen ali v prostem teku, vozilo pa se ne premika naprej ali nazaj;

| (c) | menjalnik je v prostem teku; |
| --- | --- |

(c)

menjalnik je v prostem teku;

| (d) | stikalo za vžig je vklopljeno. |
| --- | --- |

(d)

stikalo za vžig je vklopljeno.

| 2. | Opozorilo druge stopnje se preskusi pod naslednjimi pogoji:






  (a) | varnostni pas ni pripet; |
| --- | --- | --- |

2.

Opozorilo druge stopnje se preskusi pod naslednjimi pogoji:

(a)

varnostni pas ni pripet;

| (b) | po izbiri proizvajalca se preskusno vozilo premika pod enim pogojem ali kombinacijo pogojev iz odstavkov 2.1 do 2.3 te priloge. |
| --- | --- |

(b)

po izbiri proizvajalca se preskusno vozilo premika pod enim pogojem ali kombinacijo pogojev iz odstavkov 2.1 do 2.3 te priloge.

| 2.1 | Preskusno vozilo se iz mirujočega položaja pospeši do hitrosti 25 km/h – 0/+ 0 km/h in se premika naprej z isto hitrostjo. |
| --- | --- |

2.1

Preskusno vozilo se iz mirujočega položaja pospeši do hitrosti 25 km/h – 0/+ 0 km/h in se premika naprej z isto hitrostjo.

| 2.2 | Preskusno vozilo se iz mirujočega položaja premika naprej vsaj 500 m. |
| --- | --- |

2.2

Preskusno vozilo se iz mirujočega položaja premika naprej vsaj 500 m.

| 2.3 | Vozilo se preskusi, ko deluje običajno vsaj 60 sekund. |
| --- | --- |

2.3

Vozilo se preskusi, ko deluje običajno vsaj 60 sekund.

| 3. | Pri sistemu, pri katerem opozorilo prve stopnje po določenem času ugasne, se opozorilo druge stopnje preskusi v skladu z odstavkom 2 te priloge, potem ko se opozorilo prve stopnje deaktivira. Pri sistemu, pri katerem opozorilo prve stopnje po določenem času ne ugasne, se opozorilo druge stopnje preskusi v skladu z odstavkom 2 te priloge, medtem ko je opozorilo prve stopnje aktivirano. |
| --- | --- |

3.

Pri sistemu, pri katerem opozorilo prve stopnje po določenem času ugasne, se opozorilo druge stopnje preskusi v skladu z odstavkom 2 te priloge, potem ko se opozorilo prve stopnje deaktivira. Pri sistemu, pri katerem opozorilo prve stopnje po določenem času ne ugasne, se opozorilo druge stopnje preskusi v skladu z odstavkom 2 te priloge, medtem ko je opozorilo prve stopnje aktivirano.

---