# Europos Sąjungos L 282/2015

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 282 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 58 tomas2015m. spalio 28d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 282

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

58 tomas2015m. spalio 28d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | Informacija, susijusi su Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, pagal kurį Šveicarijos Konfederacija tampa bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos Horizontas 2020 ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma programa Horizontas 2020, asocijuotąja šalimi ir kuriuo reglamentuojamas Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimas Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės vykdomoje ITER veikloje, įsigaliojimu | 1 |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1930, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos dėl finansinių pataisų dydžio nustatymo ir fiksuoto dydžio finansinių pataisų taikymo kriterijų ir iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 665/2008 | 2 |
| | * | 2015 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1931, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Huile d'olive de Nice (SKVN)] | 9 |
| | * | 2015 m. spalio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1932, kuriuo iki 2015 kvotos metų pabaigos sustabdomas importo licencijų paraiškų teikimas dėl Reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 leistos naudoti Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus tarifinės kvotos | 10 |
| | * | 2015 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1933, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 nuostatos dėl didžiausios leidžiamosios policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijos kakavos skaidulose, bananų traškučiuose, maisto papilduose, džiovintuose prieskoniniuose augaluose ir džiovintuose prieskoniuose (
  1
  ) | 11 |
| | * | 2015 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1934, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas | 14 |
| | | 2015 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1935, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 32 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2015 m. liepos 8 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2015/1936 dėl ventiliacijos kanalams ir vamzdžiams taikomų eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011 (
  1
  ) | 34 |
| | * | 2015 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1937, kuriuo įsteigiama nepriklausoma patariamoji Europos fiskalinė valdyba | 37 |
| | | GAIRĖS |
| | * | 2015 m. rugpjūčio 27 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/1938, kuriomis iš dalies keičiamos Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2015/27) | 41 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

Informacija, susijusi su Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, pagal kurį Šveicarijos Konfederacija tampa bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos Horizontas 2020 ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma programa Horizontas 2020, asocijuotąja šalimi ir kuriuo reglamentuojamas Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimas Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės vykdomoje ITER veikloje, įsigaliojimu

1

REGLAMENTAI

*

2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/1930, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos dėl finansinių pataisų dydžio nustatymo ir fiksuoto dydžio finansinių pataisų taikymo kriterijų ir iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 665/2008

2

*

2015 m. spalio 23 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1931, kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Huile d'olive de Nice (SKVN)]

9

*

2015 m. spalio 26 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1932, kuriuo iki 2015 kvotos metų pabaigos sustabdomas importo licencijų paraiškų teikimas dėl Reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 leistos naudoti Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus tarifinės kvotos

10

*

2015 m. spalio 27 d. Komisijos reglamentas (ES) 2015/1933, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 nuostatos dėl didžiausios leidžiamosios policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijos kakavos skaidulose, bananų traškučiuose, maisto papilduose, džiovintuose prieskoniniuose augaluose ir džiovintuose prieskoniuose (
  1
  )

1

11

*

2015 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1934, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas

14

2015 m. spalio 27 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/1935, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

32

SPRENDIMAI

*

2015 m. liepos 8 d. Komisijos deleguotasis sprendimas (ES) 2015/1936 dėl ventiliacijos kanalams ir vamzdžiams taikomų eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011 (
  1
  )

1

34

*

2015 m. spalio 21 d. Komisijos sprendimas (ES) 2015/1937, kuriuo įsteigiama nepriklausoma patariamoji Europos fiskalinė valdyba

37

GAIRĖS

*

2015 m. rugpjūčio 27 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/1938, kuriomis iš dalies keičiamos Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2015/27)

41

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 28.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 282/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 282/1

---

Informacija, susijusi su Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo, pagal kurį Šveicarijos Konfederacija tampa bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, asocijuotąja šalimi ir kuriuo reglamentuojamas Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimas Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės vykdomoje ITER veikloje, įsigaliojimu

Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimas, pagal kurį Šveicarijos Konfederacija tampa bendrosios mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ ir Europos atominės energijos bendrijos mokslinių tyrimų ir mokymo programos, kuria papildoma programa „Horizontas 2020“, asocijuotąja šalimi ir kuriuo reglamentuojamas Šveicarijos Konfederacijos dalyvavimas Branduolių sintezės energetikos vystymo bendrosios įmonės vykdomoje ITER veikloje (1), kuris buvo pasirašytas 2014 m. gruodžio 5 d., pagal jo 15 straipsnio 1 dalį įsigaliojo 2015 m. spalio 8 d.

---

(1)  OL L 370, 2014 12 30, p. 3.

---

REGLAMENTAI

| 28.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 282/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 282/2

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS REGLAMENTAS (ES) 2015/1930

2015 m. liepos 28 d.

kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo nuostatos dėl finansinių pataisų dydžio nustatymo ir fiksuoto dydžio finansinių pataisų taikymo kriterijų ir iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (EB) Nr. 665/2008

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (1), ypač į jo 105 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | bendros žuvininkystės politikos (BŽP) taisykles pažeidžiančios valstybės narės neturėtų trukdyti siekti BŽP tikslų. Remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (2) 41 straipsnio 1 ir 2 dalimi, finansinė parama Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) lėšomis teikiama tik tuo atveju, jei valstybės narės laikosi BŽP, o taisyklių nesilaikymo atveju Sąjungos finansinės paramos mokėjimas gali būti nutrauktas, sustabdytas arba išmokoms gali būti taikomos finansinės pataisos; |
| --- | --- |

(1)

bendros žuvininkystės politikos (BŽP) taisykles pažeidžiančios valstybės narės neturėtų trukdyti siekti BŽP tikslų. Remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 (2) 41 straipsnio 1 ir 2 dalimi, finansinė parama Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF) lėšomis teikiama tik tuo atveju, jei valstybės narės laikosi BŽP, o taisyklių nesilaikymo atveju Sąjungos finansinės paramos mokėjimas gali būti nutrauktas, sustabdytas arba išmokoms gali būti taikomos finansinės pataisos;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 22 straipsnio 7 dalyje, 85 straipsnyje ir 144 straipsnio 1 dalyje nustatyti atvejai ir sąlygos, kuriais Komisija gali arba turi taikyti finansines pataisas. Be to, to reglamento 144 straipsnio 7 dalyje numatoma, kad konkrečiai EJRŽF taikomose taisyklėse gali būti nustatyti specialūs finansinių pataisų pagrindai, susiję su taisyklių, taikytinų pagal BŽP, nesilaikymu; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (3) 22 straipsnio 7 dalyje, 85 straipsnyje ir 144 straipsnio 1 dalyje nustatyti atvejai ir sąlygos, kuriais Komisija gali arba turi taikyti finansines pataisas. Be to, to reglamento 144 straipsnio 7 dalyje numatoma, kad konkrečiai EJRŽF taikomose taisyklėse gali būti nustatyti specialūs finansinių pataisų pagrindai, susiję su taisyklių, taikytinų pagal BŽP, nesilaikymu;

| (3) | siekdama apsaugoti Sąjungos ir jos mokesčių mokėtojų finansinius interesus, Komisija gali taikyti finansines pataisas ir pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnį atšaukti visą Sąjungos įnašą į veiksmų programą arba jo dalį, jeigu esama vienos iš dviejų prielaidų: a) valstybė narė neištaisė padėties, kai patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos buvo patirtos atvejais, kuriais paramos gavėjas nevykdė Reglamento (ES) Nr. 508/2014 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų įsipareigojimų; arba b) patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos buvo patirtos rimtais taisyklių nesilaikymo atvejais, dėl kurių pagal to paties reglamento 101 straipsnį buvo sustabdyti mokėjimai, o valstybė narė neįrodė, jog ji ėmėsi būtinų taisomųjų veiksmų, kad užtikrintų taikomų BŽP taisyklių laikymąsi ir jų vykdymą ateityje; |
| --- | --- |

(3)

siekdama apsaugoti Sąjungos ir jos mokesčių mokėtojų finansinius interesus, Komisija gali taikyti finansines pataisas ir pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnį atšaukti visą Sąjungos įnašą į veiksmų programą arba jo dalį, jeigu esama vienos iš dviejų prielaidų: a) valstybė narė neištaisė padėties, kai patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos buvo patirtos atvejais, kuriais paramos gavėjas nevykdė Reglamento (ES) Nr. 508/2014 10 straipsnio 2 dalyje nurodytų įsipareigojimų; arba b) patvirtintoje išlaidų ataskaitoje nurodytos išlaidos buvo patirtos rimtais taisyklių nesilaikymo atvejais, dėl kurių pagal to paties reglamento 101 straipsnį buvo sustabdyti mokėjimai, o valstybė narė neįrodė, jog ji ėmėsi būtinų taisomųjų veiksmų, kad užtikrintų taikomų BŽP taisyklių laikymąsi ir jų vykdymą ateityje;

| (4) | remiantis Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnio 3 dalimi, kai neįmanoma tiksliai skaičiais įvertinti išlaidų sumos, susijusios su atvejais, kai valstybės narės nesilaikė BŽP taisyklių, turi būti taikoma fiksuoto dydžio finansinė pataisa; |
| --- | --- |

(4)

remiantis Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnio 3 dalimi, kai neįmanoma tiksliai skaičiais įvertinti išlaidų sumos, susijusios su atvejais, kai valstybės narės nesilaikė BŽP taisyklių, turi būti taikoma fiksuoto dydžio finansinė pataisa;

| (5) | Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnio 4 dalimi Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi taikytinų finansinių pataisų dydžio nustatymo kriterijai ir fiksuoto dydžio finansinių pataisų taikymo kriterijai. Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnio 1 dalyje nurodyti atvejai, kuriais Komisija gali taikyti finansines pataisas visai veiksmų programai arba jos daliai. 105 straipsnio 1 dalies a punkte numatytais atvejais finansinio poveikio, padaryto paramos gavėjui nesilaikant taisyklių, kiekybinis įvertinimas yra grindžiamas paramos gavėjo ir už EJRŽF programos įgyvendinimą atsakingų nacionalinių kompetentingų institucijų finansavimo susitarimu. Todėl fiksuoto dydžio finansines pataisas galima taikyti tik Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytais atvejais; |
| --- | --- |

(5)

Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnio 4 dalimi Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais nustatomi taikytinų finansinių pataisų dydžio nustatymo kriterijai ir fiksuoto dydžio finansinių pataisų taikymo kriterijai. Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnio 1 dalyje nurodyti atvejai, kuriais Komisija gali taikyti finansines pataisas visai veiksmų programai arba jos daliai. 105 straipsnio 1 dalies a punkte numatytais atvejais finansinio poveikio, padaryto paramos gavėjui nesilaikant taisyklių, kiekybinis įvertinimas yra grindžiamas paramos gavėjo ir už EJRŽF programos įgyvendinimą atsakingų nacionalinių kompetentingų institucijų finansavimo susitarimu. Todėl fiksuoto dydžio finansines pataisas galima taikyti tik Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytais atvejais;

| (6) | siekiant užtikrinti fiksuoto dydžio finansinių pataisų skaidrumą ir proporcingumą, taip pat teisinį tikrumą ir vienodas sąlygas EJRŽF programas įgyvendinančioms valstybėms narėms, būtina apibrėžti Komisijos taikytinų finansinių pataisų dydžio nustatymo kriterijus ir fiksuoto dydžio finansinių pataisų taikymo kriterijus; |
| --- | --- |

(6)

siekiant užtikrinti fiksuoto dydžio finansinių pataisų skaidrumą ir proporcingumą, taip pat teisinį tikrumą ir vienodas sąlygas EJRŽF programas įgyvendinančioms valstybėms narėms, būtina apibrėžti Komisijos taikytinų finansinių pataisų dydžio nustatymo kriterijus ir fiksuoto dydžio finansinių pataisų taikymo kriterijus;

| (7) | Komisijos nustatytas finansinių pataisų dydis BŽP taisyklių nesilaikančioms valstybėms narėms turi būti proporcingas sunkių BŽP taisyklių nesilaikymo atvejų pobūdžiui, sunkumui, trukmei ir pasikartojimui; |
| --- | --- |

(7)

Komisijos nustatytas finansinių pataisų dydis BŽP taisyklių nesilaikančioms valstybėms narėms turi būti proporcingas sunkių BŽP taisyklių nesilaikymo atvejų pobūdžiui, sunkumui, trukmei ir pasikartojimui;

| (8) | tikslinga, kad Komisija fiksuoto dydžio finansines pataisas nustatytų remdamasi finansinių pataisų normomis, kurios jau yra taikomos tam tikrais Europos struktūrinių ir investicijų fondų taisyklių nesilaikymo atvejais. Taip pat tikslinga užtikrinti pakankamai laipsnišką mechanizmą, kad būtų galima tinkamai taikyti proporcingumo principą; |
| --- | --- |

(8)

tikslinga, kad Komisija fiksuoto dydžio finansines pataisas nustatytų remdamasi finansinių pataisų normomis, kurios jau yra taikomos tam tikrais Europos struktūrinių ir investicijų fondų taisyklių nesilaikymo atvejais. Taip pat tikslinga užtikrinti pakankamai laipsnišką mechanizmą, kad būtų galima tinkamai taikyti proporcingumo principą;

| (9) | su duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo sritimi susijusios Komisijos reglamento (EB) Nr. 665/2008 (4) 6 straipsnyje nustatytos nuostatos turėtų būti pakeistos šiame reglamente nustatytomis fiksuoto dydžio finansinių pataisų nuostatomis. Todėl tas straipsnis turėtų būti išbrauktas; |
| --- | --- |

(9)

su duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo sritimi susijusios Komisijos reglamento (EB) Nr. 665/2008 (4) 6 straipsnyje nustatytos nuostatos turėtų būti pakeistos šiame reglamente nustatytomis fiksuoto dydžio finansinių pataisų nuostatomis. Todėl tas straipsnis turėtų būti išbrauktas;

| (10) | šis reglamentas neturėtų daryti poveikio Komisijos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006 (5) patvirtintos paramos tęsimui arba keitimui; |
| --- | --- |

(10)

šis reglamentas neturėtų daryti poveikio Komisijos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 861/2006 (5) patvirtintos paramos tęsimui arba keitimui;

| (11) | Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 (6) 8 straipsnyje nustatyta, kad Sąjungos finansinės pagalbos sumažinimas turėtų būti ne didesnis nei 25 % visų nacionalinės programos metinių išlaidų. Todėl šiame reglamente nustatyta didžiausia fiksuoto dydžio finansinių pataisų norma duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo srityje turėtų būti taikoma tik panaikinus to reglamento 8 straipsnį; |
| --- | --- |

(11)

Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 (6) 8 straipsnyje nustatyta, kad Sąjungos finansinės pagalbos sumažinimas turėtų būti ne didesnis nei 25 % visų nacionalinės programos metinių išlaidų. Todėl šiame reglamente nustatyta didžiausia fiksuoto dydžio finansinių pataisų norma duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo srityje turėtų būti taikoma tik panaikinus to reglamento 8 straipsnį;

| (12) | kadangi nuo pat programavimo laikotarpio pradžios svarbu visos Sąjungos valstybėms narėms užtikrinti suderintas ir vienodas sąlygas, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, |
| --- | --- |

(12)

kadangi nuo pat programavimo laikotarpio pradžios svarbu visos Sąjungos valstybėms narėms užtikrinti suderintas ir vienodas sąlygas, šis reglamentas turėtų įsigalioti kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomi Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnyje nurodyti finansinių pataisų dydžio nustatymo kriterijai ir fiksuotųjų normų taikymo kriterijai.

2 straipsnis

Finansinių pataisų dydžio nustatymo kriterijai

Finansinės pataisos dydis atvejais, kai nesilaikoma Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnio 1 dalyje nurodytų BŽP taisyklių, nustatomas remiantis šiais kriterijais:

| a) | dėl BŽP taisyklių nesilaikymo padarytos galimos žalos biologiniams jūrų ištekliams reikšme; |
| --- | --- |

a)

dėl BŽP taisyklių nesilaikymo padarytos galimos žalos biologiniams jūrų ištekliams reikšme;

| b) | BŽP taisyklių nesilaikymo dažnumu; |
| --- | --- |

b)

BŽP taisyklių nesilaikymo dažnumu;

| c) | BŽP taisyklių nesilaikymo trukme; |
| --- | --- |

c)

BŽP taisyklių nesilaikymo trukme;

| d) | taisomaisiais veiksmais, kurių ėmėsi valstybė narė. |
| --- | --- |

d)

taisomaisiais veiksmais, kurių ėmėsi valstybė narė.

3 straipsnis

Fiksuotųjų normų taikymo kriterijai

1.   Reglamento (ES) Nr. 508/2014 105 straipsnio 3 dalyje nurodytos fiksuoto dydžio finansinės pataisos yra 2 %, 5 %, 10 %, 25 %, 50 % arba 100 % Sąjungos įnašo, skirto atitinkamiems Sąjungos prioritetams arba atitinkamai tų prioritetų daliai pagal valstybės narės veiksmų programą.

2.   Intervalas, kurio laikantis fiksuotosios normos taikomos atskirais BŽP taisyklių nesilaikymo atvejais, pateiktas priede.

3.   Jeigu Komisija to paties Sąjungos prioriteto atžvilgiu nustato kelis BŽP taisyklių nesilaikymo atvejus pagal tą patį įgyvendinimo aktą pagal Reglamento (ES) Nr. 508/2014 102 straipsnį, fiksuotosios normos nesumuojamos, o finansinė pataisa nustatoma taikant aukščiausią tokiems atvejams taikytino intervalo ribą.

4.   Komisijai tam tikru BŽP taisyklių nesilaikymo atveju atlikus finansinę pataisą, o atitinkamai valstybei narei nesiėmus tinkamų taisomųjų veiksmų, fiksuotoji norma gali būti padidinta iki kitos aukštesnės intervalo, taikytino tuo BŽP taisyklių nesilaikymo atveju, ribos.

5.   Be to, priede aiškiai nustatytais atvejais gali būti taikoma fiksuotoji 100 % Sąjungos įnašo, skirto atitinkamiems Sąjungos prioritetams arba atitinkamai tų prioritetų daliai pagal valstybės narės veiksmų programą, norma, jeigu:

| a) | BŽP taisyklių nesilaikymas yra toks esminis, dažnas ar paplitęs, jog iš to matyti, kad atitinkama sistema visiškai neveikia ir dėl to kyla pavojus valstybės narės veiksmų teisėtumui arba bendros žuvininkystės politikos finansavimo tvarkingumui, arba |
| --- | --- |

a)

BŽP taisyklių nesilaikymas yra toks esminis, dažnas ar paplitęs, jog iš to matyti, kad atitinkama sistema visiškai neveikia ir dėl to kyla pavojus valstybės narės veiksmų teisėtumui arba bendros žuvininkystės politikos finansavimo tvarkingumui, arba

| b) | yra įrodymų, kad valstybė narė dėl tyčinio aplaidumo nesiima taisomųjų veiksmų siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi BŽP taisyklių. |
| --- | --- |

b)

yra įrodymų, kad valstybė narė dėl tyčinio aplaidumo nesiima taisomųjų veiksmų siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi BŽP taisyklių.

4 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Šis reglamentas neturi poveikio Komisijos pagal Reglamentą (EB) Nr. 861/2006 patvirtintos paramos tęsimui arba keitimui, įskaitant visos paramos arba jos dalies atšaukimą.

5 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 665/2008 pakeitimai

Reglamento (EB) Nr. 665/2008 6 straipsnis išbraukiamas.

6 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Tačiau į priedo 4 kategoriją patenkančių duomenų rinkimo, tvarkymo ir naudojimo srities taisyklių nesilaikymo atvejais šio reglamento 3 straipsnio 5 dalis taikoma nuo Reglamento (EB) Nr. 199/2008 8 straipsnio panaikinimo datos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 28 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 149, 2014 5 20, p. 1.

1

(2)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos, kuriuo iš dalies keičiami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 1224/2009 bei panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2371/2002 ir (EB) Nr. 639/2004 bei Tarybos sprendimas 2004/585/EB (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

2

(3)  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (OL L 347, 2013 12 20, p. 320).

3

(4)  2008 m. liepos 14 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 665/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo, taikymo taisyklės (OL L 186, 2008 7 15, p. 3).

4

(5)  2006 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 861/2006, nustatantis Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti (OL L 160, 2006 6 14, p. 1).

5

(6)  2008 m. vasario 25 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 199/2008 dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramai mokslinėms rekomendacijoms dėl bendros žuvininkystės politikos, sukūrimo (OL L 60, 2008 3 5, p. 1).

6

---

PRIEDAS

| Nesilaikymo atvejai (1) | Fiksuotųjų normų intervalas |
| --- | --- |
| 1 kategorija. Neprisidedama siekiant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje nustatytų bendros žuvininkystės politikos tikslų, kurie svarbūs norint užtikrinti biologinių jūrų išteklių išsaugojimą |
| 1.1 | Neužtikrinama, kad būtų paisoma valstybei narei pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 ir 17 straipsnius paskirtų žvejybos galimybių. | 25–100 % |
| 1.2 | Nesilaikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 7 straipsnyje nurodytų ištekliams skirtų įvairių rūšių išsaugojimo priemonių reikalavimų. | 10–100 % |
| 2 kategorija. Nesilaikoma tarptautinių išteklių išsaugojimo įsipareigojimų |
| 2.1 | Nesilaikoma įsipareigojimų, atsirandančių dėl Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 28 straipsnio. | 10–100 % |
| 3 kategorija. Neužtikrinama, kad laivyno pajėgumai atitiktų gamtos išteklius |
| 3.1 | Neteikiama pusiausvyros tarp laivyno žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių ataskaita, atitinkanti visus Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalies reikalavimus. | 2–25 % |
| 3.2 | Neįgyvendinamas veiksmų planas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalį, jei toks planas įtrauktas į kasmet teikiamą ataskaitą. | 5–25 % |
| 3.3 | Neužtikrinama, kad žvejybos pajėgumų, kurie sumažinti taikant viešųjų finansų priemones, atveju iš anksto būtų panaikintos atitinkamos žvejybos licencijos ir leidimai, o minėti pajėgumai nebūtų pakeičiami kitais, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 5 ir 6 dalyse. | 10–50 % |
| 3.4 | Neužtikrinama, kad žvejybos pajėgumai niekada neviršytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 7 dalyje ir II priede nustatytų viršutinių ribų. | 10–50 % |
| 3.5 | Neįgyvendinama įtraukimo į laivyną ir (arba) pasitraukimo iš jo programa pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 23 straipsnio reikalavimus. | 10–25 % |
| 3.6 | Netvarkomas žvejybos laivyno registras pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 24 straipsnį ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 26/2004 (2). | 10–50 % |
| 4 kategorija. Neįgyvendinama Bendrijos sistema, skirta duomenims rinkti, tvarkyti ir naudoti pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 25 straipsnį, kaip išsamiai aprašyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 199/2008, ir dėl to trūksta informacijos apie gamtos išteklius |
| 4.1 | Nerenkami ir netvarkomi žuvininkystės valdymui būtini biologiniai, aplinkosauginiai, techniniai, socialiniai ir ekonominiai duomenys, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4, 13 ir 17 straipsniuose. | 2–25 % |
| 4.2 | Neteikiama ir viešai neskelbiama metinė nacionalinių duomenų rinkimo programų įgyvendinimo ataskaita, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 7 straipsnyje. | 2–10 % |
| 4.3 | Neužtikrinamas mokslinių žuvininkystės valdymo duomenų rinkimo ir tvarkymo koordinavimas nacionaliniu lygmeniu, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4 straipsnyje. | 2–5 % |
| 4.4 | Duomenų rinkimo veikla nekoordinuojama su kitomis to paties regiono valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 5 straipsnyje. | 2–25 % |
| 4.5 | Laiku nepateikiami duomenys galutiniams naudotojams pagal Reglamento (EB) Nr. 199/2008 18–20 straipsnius. | 2–25 % |
| 5 kategorija. Netaikoma veiksminga kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema |
| 5.1 | Nepaisoma bendrųjų kontrolės ir vykdymo užtikrinimo principų pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 II antraštinę dalį (3). | 10–50 % |
| 5.2 | Neužtikrinama, kad būtų laikomasi bendrųjų patekimo į vandenis ir naudojimosi ištekliais sąlygų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 III antraštinę dalį. | 10–50 % |
| 5.3 | Nevykdoma prekybos kontrolė siekiant užtikrinti veiksmingą žvejybos ir akvakultūros produktų atsekamumą pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 V antraštinę dalį. | 10–50 % |
| 5.4 | Nevykdoma veiksminga priežiūra bei inspektavimas ir neužtikrinami sistemingi ir tinkami vykdymo užtikrinimo veiksmai atsižvelgiant į bet kokius BŽP taisyklių pažeidimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 VI, VII ir VIII antraštines dalis. | 10–50 % |
| 5.5 | Nesukuriamos ir neįgyvendinamos nacionalinės kontrolės veiksmų programos pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį ir, kai taikoma, nevykdomos Komisijos parengtos specialiosios kontrolės ir inspektavimo programos pagal to reglamento IX antraštinę dalį. | 10–50 % |
| 5.6 | Nebendradarbiaujama su Komisija, kad jos pareigūnams per misijas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 X antraštinę dalį vykdant patikras, savarankišką inspektavimą ir auditą būtų sudarytos sąlygos atlikti savo užduotis. | 2–50 % |
| 5.7 | Neįgyvendinamos Komisijos nustatytos priemonės siekiant užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi BŽP tikslų, pavyzdžiui, veiksmų planų ir bet kokių kitų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 XI antraštinę dalį. | 10–50 % |
| 5.8 | Nesilaikoma reikalavimų, susijusių su duomenų ir informacijos analize, tvirtinimu, prieiga prie jų ir keitimusi jais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 XII antraštinę dalį. | 2–25 % |
| 5.9 | Nevykdoma Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 (4) III skyriuje numatytos veiksmingos sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos įgyvendinimo kontrolė. | 10–50 % |
| 5.10 | Nesiimama veiksmų dėl įtariamos ar praneštos neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos veiklos pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 26 straipsnio 3 dalį ir 39 bei 40 straipsnius. | 5–50 % |
| 6 kategorija. Nesukurta ir netaikoma veikianti veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų nuobaudų sistema |
| 6.1 | Pažeidimo atveju neteikiamas pranešimas vėliavos valstybei narei, valstybei narei, kurios pilietis yra pažeidėjas, ir bet kuriai kitai valstybei narei, suinteresuotai tolesnėmis priemonėmis, kurių imtasi siekiant užtikrinti atitiktį Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89 straipsnio 4 dalies reikalavimams. | 2–10 % |
| 6.2 | Nesiimama neatidėliotinų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 91 straipsnį, kad žvejybos laivų kapitonams arba kitiems fiziniams ar juridiniams asmenims, kurie buvo užklupti darantys sunkų pažeidimą, būtų užkirstas kelias toliau daryti tokius pažeidimus. | 10–50 % |
| 6.3 | Nenustatomi kriterijai, skirti apibrėžti sunkaus pobūdžio BŽP taisyklių pažeidimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnį. | 10–50 % |
| 6.4 | Neužtikrinama, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 VIII antraštinę dalį būtų sistemingai taikomos veiksmingos sankcijos už BŽP taisyklių pažeidimus ir kad tos sankcijos būtų pakankamai griežtos ir proporcingos tokių pažeidimų sunkumui, siekiant užtikrinti atgrasomąjį poveikį ir bent jau veiksmingai užkirsti kelią kaltininkams iš pažeidimų gauti ekonominės naudos. | 10–50 % |
| 6.5 | Žvejybos licencijų turėtojams ir laivų kapitonams už sunkius pažeidimus netaikoma taškų sistema pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 92 straipsnį. | 10–50 % |
| 6.6 | Nesukuriamas ir tinkamai netvarkomas nacionalinis pažeidimų registras pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 93 straipsnį. | 10–50 % |

Nesilaikymo atvejai (1)

Fiksuotųjų normų intervalas

1 kategorija. Neprisidedama siekiant Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnio 2 dalyje nustatytų bendros žuvininkystės politikos tikslų, kurie svarbūs norint užtikrinti biologinių jūrų išteklių išsaugojimą

1.1

Neužtikrinama, kad būtų paisoma valstybei narei pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 ir 17 straipsnius paskirtų žvejybos galimybių.

25–100 %

1.2

Nesilaikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 7 straipsnyje nurodytų ištekliams skirtų įvairių rūšių išsaugojimo priemonių reikalavimų.

10–100 %

2 kategorija. Nesilaikoma tarptautinių išteklių išsaugojimo įsipareigojimų

2.1

Nesilaikoma įsipareigojimų, atsirandančių dėl Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 28 straipsnio.

10–100 %

3 kategorija. Neužtikrinama, kad laivyno pajėgumai atitiktų gamtos išteklius

3.1

Neteikiama pusiausvyros tarp laivyno žvejybos pajėgumų ir žvejybos galimybių ataskaita, atitinkanti visus Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 2 dalies reikalavimus.

2–25 %

3.2

Neįgyvendinamas veiksmų planas pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 4 dalį, jei toks planas įtrauktas į kasmet teikiamą ataskaitą.

5–25 %

3.3

Neužtikrinama, kad žvejybos pajėgumų, kurie sumažinti taikant viešųjų finansų priemones, atveju iš anksto būtų panaikintos atitinkamos žvejybos licencijos ir leidimai, o minėti pajėgumai nebūtų pakeičiami kitais, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 5 ir 6 dalyse.

10–50 %

3.4

Neužtikrinama, kad žvejybos pajėgumai niekada neviršytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 22 straipsnio 7 dalyje ir II priede nustatytų viršutinių ribų.

10–50 %

3.5

Neįgyvendinama įtraukimo į laivyną ir (arba) pasitraukimo iš jo programa pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 23 straipsnio reikalavimus.

10–25 %

3.6

Netvarkomas žvejybos laivyno registras pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 24 straipsnį ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 26/2004 (2).

10–50 %

4 kategorija. Neįgyvendinama Bendrijos sistema, skirta duomenims rinkti, tvarkyti ir naudoti pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 25 straipsnį, kaip išsamiai aprašyta Tarybos reglamente (EB) Nr. 199/2008, ir dėl to trūksta informacijos apie gamtos išteklius

4.1

Nerenkami ir netvarkomi žuvininkystės valdymui būtini biologiniai, aplinkosauginiai, techniniai, socialiniai ir ekonominiai duomenys, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4, 13 ir 17 straipsniuose.

2–25 %

4.2

Neteikiama ir viešai neskelbiama metinė nacionalinių duomenų rinkimo programų įgyvendinimo ataskaita, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 7 straipsnyje.

2–10 %

4.3

Neužtikrinamas mokslinių žuvininkystės valdymo duomenų rinkimo ir tvarkymo koordinavimas nacionaliniu lygmeniu, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 4 straipsnyje.

2–5 %

4.4

Duomenų rinkimo veikla nekoordinuojama su kitomis to paties regiono valstybėmis narėmis, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 199/2008 5 straipsnyje.

2–25 %

4.5

Laiku nepateikiami duomenys galutiniams naudotojams pagal Reglamento (EB) Nr. 199/2008 18–20 straipsnius.

2–25 %

5 kategorija. Netaikoma veiksminga kontrolės ir vykdymo užtikrinimo sistema

5.1

Nepaisoma bendrųjų kontrolės ir vykdymo užtikrinimo principų pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 II antraštinę dalį (3).

10–50 %

5.2

Neužtikrinama, kad būtų laikomasi bendrųjų patekimo į vandenis ir naudojimosi ištekliais sąlygų pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 III antraštinę dalį.

10–50 %

5.3

Nevykdoma prekybos kontrolė siekiant užtikrinti veiksmingą žvejybos ir akvakultūros produktų atsekamumą pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 V antraštinę dalį.

10–50 %

5.4

Nevykdoma veiksminga priežiūra bei inspektavimas ir neužtikrinami sistemingi ir tinkami vykdymo užtikrinimo veiksmai atsižvelgiant į bet kokius BŽP taisyklių pažeidimus pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 VI, VII ir VIII antraštines dalis.

10–50 %

5.5

Nesukuriamos ir neįgyvendinamos nacionalinės kontrolės veiksmų programos pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 46 straipsnį ir, kai taikoma, nevykdomos Komisijos parengtos specialiosios kontrolės ir inspektavimo programos pagal to reglamento IX antraštinę dalį.

10–50 %

5.6

Nebendradarbiaujama su Komisija, kad jos pareigūnams per misijas pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 X antraštinę dalį vykdant patikras, savarankišką inspektavimą ir auditą būtų sudarytos sąlygos atlikti savo užduotis.

2–50 %

5.7

Neįgyvendinamos Komisijos nustatytos priemonės siekiant užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi BŽP tikslų, pavyzdžiui, veiksmų planų ir bet kokių kitų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 XI antraštinę dalį.

10–50 %

5.8

Nesilaikoma reikalavimų, susijusių su duomenų ir informacijos analize, tvirtinimu, prieiga prie jų ir keitimusi jais pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 XII antraštinę dalį.

2–25 %

5.9

Nevykdoma Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 (4) III skyriuje numatytos veiksmingos sužvejotų žuvų kiekio sertifikavimo sistemos įgyvendinimo kontrolė.

10–50 %

5.10

Nesiimama veiksmų dėl įtariamos ar praneštos neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos (NNN) žvejybos veiklos pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 26 straipsnio 3 dalį ir 39 bei 40 straipsnius.

5–50 %

6 kategorija. Nesukurta ir netaikoma veikianti veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų nuobaudų sistema

6.1

Pažeidimo atveju neteikiamas pranešimas vėliavos valstybei narei, valstybei narei, kurios pilietis yra pažeidėjas, ir bet kuriai kitai valstybei narei, suinteresuotai tolesnėmis priemonėmis, kurių imtasi siekiant užtikrinti atitiktį Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 89 straipsnio 4 dalies reikalavimams.

2–10 %

6.2

Nesiimama neatidėliotinų priemonių pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 91 straipsnį, kad žvejybos laivų kapitonams arba kitiems fiziniams ar juridiniams asmenims, kurie buvo užklupti darantys sunkų pažeidimą, būtų užkirstas kelias toliau daryti tokius pažeidimus.

10–50 %

6.3

Nenustatomi kriterijai, skirti apibrėžti sunkaus pobūdžio BŽP taisyklių pažeidimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnį.

10–50 %

6.4

Neužtikrinama, kad pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 VIII antraštinę dalį būtų sistemingai taikomos veiksmingos sankcijos už BŽP taisyklių pažeidimus ir kad tos sankcijos būtų pakankamai griežtos ir proporcingos tokių pažeidimų sunkumui, siekiant užtikrinti atgrasomąjį poveikį ir bent jau veiksmingai užkirsti kelią kaltininkams iš pažeidimų gauti ekonominės naudos.

10–50 %

6.5

Žvejybos licencijų turėtojams ir laivų kapitonams už sunkius pažeidimus netaikoma taškų sistema pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 92 straipsnį.

10–50 %

6.6

Nesukuriamas ir tinkamai netvarkomas nacionalinis pažeidimų registras pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 93 straipsnį.

10–50 %

---

(1)  Kaip nustatyta pagal 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1) 102 straipsnį.

(2)  2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 26/2004 dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro (OL L 5, 2004 1 9, p. 25).

(3)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

(4)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

---

| 28.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 282/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 282/9

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1931

2015 m. spalio 23 d.

kuriuo patvirtinamas reikšmingas saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registre įregistruoto pavadinimo specifikacijos pakeitimas [Huile d'olive de Nice (SKVN)]

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (1), ypač į jo 52 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Huile d'olive de Nice“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2400/96 (2), iš dalies pakeistu Komisijos reglamentu (EB) Nr. 417/2006 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką; |
| --- | --- |

(1)

remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 1 dalies pirma pastraipa, Komisija išnagrinėjo Prancūzijos pateiktą saugomos kilmės vietos nuorodos „Huile d'olive de Nice“, kuri įregistruota Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2400/96 (2), iš dalies pakeistu Komisijos reglamentu (EB) Nr. 417/2006 (3), specifikacijos pakeitimo paraišką;

| (2) | pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte; |
| --- | --- |

(2)

pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies nuostatas šis pakeitimas yra reikšmingas, todėl pakeitimo paraišką Komisija paskelbė Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4), kaip reikalaujama minėto reglamento 50 straipsnio 2 dalies a punkte;

| (3) | prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį Komisija negavo, todėl šis specifikacijos pakeitimas turi būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtas pavadinimo „Huile d'olive de Nice“ (SKVN) specifikacijos pakeitimas patvirtinamas.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 23 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Phil HOGAN

Komisijos narys

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

(2)  1996 m. gruodžio 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2400/96 dėl tam tikrų pavadinimų įtraukimo į Reglamente (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos numatytą „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ (OL L 327, 1996 12 18, p. 11).

2

(3)  2006 m. kovo 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 417/2006, papildantis Reglamento (EB) Nr. 2400/96 dėl tam tikrų pavadinimų įtraukimo į „Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą“ priedą [Pimiento Asado del Bierzo (SGN), Fico bianco del Cilento (SKVN), Melannurca Campana (SGN), Montes de Granada (SKVN), Huile d'olive de Nice (SKVN), Aceite de la Rioja (SKVN), Antequera (SKVN)], (OL L 72, 2006 3 11, p. 8).

3

Pimiento Asado del Bierzo

Fico bianco del Cilento

Melannurca Campana

Montes de Granada

Huile d'olive de Nice

Aceite de la Rioja

Antequera

(4)  OL C 204, 2015 6 20, p. 24.

4

---

| 28.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 282/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 282/10

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1932

2015 m. spalio 26 d.

kuriuo iki 2015 kvotos metų pabaigos sustabdomas importo licencijų paraiškų teikimas dėl Reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 leistos naudoti Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus tarifinės kvotos

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1), ypač į jo 188 straipsnio 1 ir 3 dalis,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 (2) leista naudoti tarifinę metinę kvotą į Bendriją importuojamam pirmojo spaudimo alyvuogių aliejui, kurio KN kodai yra 1509 10 10 ir 1509 10 90, ir kuris visas buvo pagamintas Tunise ir tiesiai iš tos šalies vežamas į Sąjungą; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 (2) leista naudoti tarifinę metinę kvotą į Bendriją importuojamam pirmojo spaudimo alyvuogių aliejui, kurio KN kodai yra 1509 10 10 ir 1509 10 90, ir kuris visas buvo pagamintas Tunise ir tiesiai iš tos šalies vežamas į Sąjungą;

| (2) | kiekis, dėl kurio 2015 m. sausio 1 d.–2015 m. rugpjūčio 4 d. pateiktos importo licencijų paraiškos, yra didesnis už 56 700 t metinį kiekį, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 1918/2006 2 straipsnio 1 dalyje. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2015/1371 (3) nustatytas paskirstymo koeficientas, taikytinas 2015 m. rugpjūčio 3–4 d. pateiktoms importo licencijų paraiškoms, ir sustabdytas tolesnis licencijų paraiškų dėl 2015 m. rugpjūčio mėn. teikimas. Reikėtų sustabdyti naujų licencijų paraiškų teikimą iki einamųjų kvotos metų pabaigos; |
| --- | --- |

(2)

kiekis, dėl kurio 2015 m. sausio 1 d.–2015 m. rugpjūčio 4 d. pateiktos importo licencijų paraiškos, yra didesnis už 56 700 t metinį kiekį, nustatytą Reglamento (EB) Nr. 1918/2006 2 straipsnio 1 dalyje. Komisijos įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 2015/1371 (3) nustatytas paskirstymo koeficientas, taikytinas 2015 m. rugpjūčio 3–4 d. pateiktoms importo licencijų paraiškoms, ir sustabdytas tolesnis licencijų paraiškų dėl 2015 m. rugpjūčio mėn. teikimas. Reikėtų sustabdyti naujų licencijų paraiškų teikimą iki einamųjų kvotos metų pabaigos;

| (3) | siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti šios priemonės veiksmingumą, šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1918/2006 2 straipsnio 1 dalyje nustatytos kvotos importo licencijų paraiškų teikimas iki einamųjų kvotos metų pabaigos sustabdomas nuo 2015 m. spalio 28 d.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 26 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  2006 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1918/2006, atidarantis Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus tarifinę kvotą ir nustatantis jos administravimą (OL L 365, 2006 12 21, p. 84).

2

(3)  2015 m. rugpjūčio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 2015/1371, kuriuo nustatomas paskirstymo koeficientas, taikytinas kiekiui, dėl kurio 2015 m. rugpjūčio 3–4 d. pateiktos importo licencijų paraiškos pagal Reglamentu (EB) Nr. 1918/2006 leistą naudoti Tuniso kilmės alyvuogių aliejaus tarifinę kvotą, ir kuriuo sustabdomas tokių 2015 m. rugpjūčio mėn. licencijų paraiškų teikimas (OL L 211, 2015 8 8, p. 32).

3

---

| 28.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 282/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 282/11

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (ES) 2015/1933

2015 m. spalio 27 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 nuostatos dėl didžiausios leidžiamosios policiklinių aromatinių angliavandenilių koncentracijos kakavos skaidulose, bananų traškučiuose, maisto papilduose, džiovintuose prieskoniniuose augaluose ir džiovintuose prieskoniuose

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 1993 m. vasario 8 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 315/93, nustatantį Bendrijos procedūras dėl maisto teršalų (1), ypač į jo 2 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamente (EB) Nr. 1881/2006 (2) nustatytos didžiausios leidžiamosios tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijos; |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamente (EB) Nr. 1881/2006 (2) nustatytos didžiausios leidžiamosios tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijos;

| (2) | remiantis tuo reglamentu, didžiausia leidžiamoji policiklinių aromatinių angliavandenilių (PAA) koncentracija privalo būti saugi ir tokia maža, kokia racionaliai įmanoma, vadovaujantis gera gamybos, džiovinimo ir žemės ūkio/žuvininkystės praktika; |
| --- | --- |

(2)

remiantis tuo reglamentu, didžiausia leidžiamoji policiklinių aromatinių angliavandenilių (PAA) koncentracija privalo būti saugi ir tokia maža, kokia racionaliai įmanoma, vadovaujantis gera gamybos, džiovinimo ir žemės ūkio/žuvininkystės praktika;

| (3) | kakavos skaidulos yra iš kakavos pupelių lukštų gaminamas specialus produktas; jo sudėtyje esančių PAA koncentracija didesnė nei kakavos produktuose, gaminamuose iš susmulkintų kakavos pupelių. Kakavos skaidulos ir iš jų gaminami produktai maisto grandinėje yra tarpiniai produktai; jie naudojami gaminant mažai kalorijų ir daug skaidulinių medžiagų turinčius maisto produktus. Tikslinga nustatyti konkrečią leidžiamąją PAA koncentraciją kakavos skaidulose ir iš jų gaminamuose produktuose. Kadangi šiuose produktuose yra mažai riebalų, didžiausią leidžiamąją koncentraciją reikėtų nustatyti drėgno produkto svorio pagrindu; |
| --- | --- |

(3)

kakavos skaidulos yra iš kakavos pupelių lukštų gaminamas specialus produktas; jo sudėtyje esančių PAA koncentracija didesnė nei kakavos produktuose, gaminamuose iš susmulkintų kakavos pupelių. Kakavos skaidulos ir iš jų gaminami produktai maisto grandinėje yra tarpiniai produktai; jie naudojami gaminant mažai kalorijų ir daug skaidulinių medžiagų turinčius maisto produktus. Tikslinga nustatyti konkrečią leidžiamąją PAA koncentraciją kakavos skaidulose ir iš jų gaminamuose produktuose. Kadangi šiuose produktuose yra mažai riebalų, didžiausią leidžiamąją koncentraciją reikėtų nustatyti drėgno produkto svorio pagrindu;

| (4) | bananų traškučiai naudojami pusryčių javainiuose ir konditerijos gaminiuose, jie taip pat valgomi kaip užkandis. Bananų traškučiuose neseniai nustatyta didelė PAA koncentracija. Šis faktas susijęs su tuo, kad bananų traškučiai gruzdinami kokosų aliejuje. Todėl tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją PAA koncentraciją bananų traškučiuose. Iš pradžių, kadangi yra nepakankamai duomenų, ši didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka didžiausią leidžiamąją kokosų aliejaus, skirto tiesiogiai žmonėms vartoti arba vartojamo kaip maisto produktų sudedamoji dalis, koncentraciją. Didžiausia leidžiamoji koncentracija pagal turimus duomenis turėtų būti peržiūrėta per dvejus metus; |
| --- | --- |

(4)

bananų traškučiai naudojami pusryčių javainiuose ir konditerijos gaminiuose, jie taip pat valgomi kaip užkandis. Bananų traškučiuose neseniai nustatyta didelė PAA koncentracija. Šis faktas susijęs su tuo, kad bananų traškučiai gruzdinami kokosų aliejuje. Todėl tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją PAA koncentraciją bananų traškučiuose. Iš pradžių, kadangi yra nepakankamai duomenų, ši didžiausia leidžiamoji koncentracija atitinka didžiausią leidžiamąją kokosų aliejaus, skirto tiesiogiai žmonėms vartoti arba vartojamo kaip maisto produktų sudedamoji dalis, koncentraciją. Didžiausia leidžiamoji koncentracija pagal turimus duomenis turėtų būti peržiūrėta per dvejus metus;

| (5) | tam tikruose maisto papilduose, kurių sudėtyje yra augalinių sudedamųjų dalių arba kurie yra iš jų pagaminti, nustatyta didelė PAA koncentracija. Nustatyta, kad didelė PAA koncentracija šiuose maisto papilduose yra susijusi su netinkamu į jų sudėtį įeinančių augalinių sudedamųjų dalių džiovinimu. Didelės PAA koncentracijos galima išvengti tinkamai džiovinant augalus. Todėl tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją PAA koncentraciją šiuose produktuose, kuri galima tinkamai džiovinant augalus, ir taip užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą; |
| --- | --- |

(5)

tam tikruose maisto papilduose, kurių sudėtyje yra augalinių sudedamųjų dalių arba kurie yra iš jų pagaminti, nustatyta didelė PAA koncentracija. Nustatyta, kad didelė PAA koncentracija šiuose maisto papilduose yra susijusi su netinkamu į jų sudėtį įeinančių augalinių sudedamųjų dalių džiovinimu. Didelės PAA koncentracijos galima išvengti tinkamai džiovinant augalus. Todėl tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją PAA koncentraciją šiuose produktuose, kuri galima tinkamai džiovinant augalus, ir taip užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą;

| (6) | taip pat tam tikrais atvejais nustatyta didelė PAA koncentracija maisto papilduose, kurių sudėtyje yra pikio, bičių pienelio ir vingrutės; ši didelė koncentracija susijusi su netinkamos praktikos taikymu. Kadangi taikant tinkamą praktiką galima pasiekti, kad PAA koncentracija būtų mažesnė, tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją PAA koncentraciją šiuose produktuose; |
| --- | --- |

(6)

taip pat tam tikrais atvejais nustatyta didelė PAA koncentracija maisto papilduose, kurių sudėtyje yra pikio, bičių pienelio ir vingrutės; ši didelė koncentracija susijusi su netinkamos praktikos taikymu. Kadangi taikant tinkamą praktiką galima pasiekti, kad PAA koncentracija būtų mažesnė, tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją PAA koncentraciją šiuose produktuose;

| (7) | džiovintuose prieskoniniuose augaluose ir džiovintuose prieskoniuose taip pat nustatyta didelė PAA koncentracija, susijusi su netinkamu džiovinimu. Todėl tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją PAA koncentraciją džiovintuose prieskoniniuose augaluose ir džiovintuose prieskoniuose. Dėl tradicinių rūkymo ir perdirbimo metodų, taikomų rūkytoms paprikoms ir kardamonui, juose susidaro didelė PAA koncentracija. Kadangi šių prieskonių vartojama nedaug ir tam, kad šie rūkyti produktai liktų rinkoje, tikslinga šiems prieskoniams didžiausios leidžiamosios koncentracijos nenustatyti; |
| --- | --- |

(7)

džiovintuose prieskoniniuose augaluose ir džiovintuose prieskoniuose taip pat nustatyta didelė PAA koncentracija, susijusi su netinkamu džiovinimu. Todėl tikslinga nustatyti didžiausią leidžiamąją PAA koncentraciją džiovintuose prieskoniniuose augaluose ir džiovintuose prieskoniuose. Dėl tradicinių rūkymo ir perdirbimo metodų, taikomų rūkytoms paprikoms ir kardamonui, juose susidaro didelė PAA koncentracija. Kadangi šių prieskonių vartojama nedaug ir tam, kad šie rūkyti produktai liktų rinkoje, tikslinga šiems prieskoniams didžiausios leidžiamosios koncentracijos nenustatyti;

| (8) | turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, kad valstybės narės ir maisto tvarkymo subjektai prisitaikytų prie šiame reglamente nustatytų naujų reikalavimų; |
| --- | --- |

(8)

turėtų būti nustatytas tinkamas laikotarpis, kad valstybės narės ir maisto tvarkymo subjektai prisitaikytų prie šiame reglamente nustatytų naujų reikalavimų;

| (9) | todėl Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Reglamentas (EB) Nr. 1881/2006 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (10) | šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1881/2006 priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento priedą.

2 straipsnis

Šio reglamento priede nurodyti maisto produktai, išskyrus 6.1.11 punkte nurodytus maisto produktus, teisėtai pateikti rinkai iki 2016 m. balandžio 1 d., gali likti rinkoje ir po tos datos iki trumpiausio jų tinkamumo vartoti termino arba suvartojimo termino.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2016 m. balandžio 1 d., išskyrus 6.1.11 punkte nurodytus maisto produktus, kuriems reikalavimas dėl didžiausios leidžiamosios koncentracijos taikomas nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 37, 1993 2 13, p. 1.

1

(2)  2006 m. gruodžio 19 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1881/2006, nustatantis didžiausias leistinas tam tikrų teršalų maisto produktuose koncentracijas (OL L 364, 2006 12 20, p. 5).

2

---

PRIEDAS

Reglamento (ES) Nr. 1881/2006 priedo 6 dalis „Policikliniai aromatiniai angliavandeniliai“ iš dalies keičiama taip:

| 1. | 6.1.2 punktas pakeičiamas taip:








  „6.1.2 | Kakavos pupelės ir iš jų gaminami produktai, išskyrus 6.1.11 punkte nurodytus produktus | 5,0 μg/kg riebalų nuo 2013 4 1 | 35,0 μg/kg riebalų nuo 2013 4 1 iki 2015 3 31
  30,0 μg/kg riebalų nuo 2015 4 1“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

6.1.2 punktas pakeičiamas taip:

„6.1.2

Kakavos pupelės ir iš jų gaminami produktai, išskyrus 6.1.11 punkte nurodytus produktus

5,0 μg/kg riebalų nuo 2013 4 1

35,0 μg/kg riebalų nuo 2013 4 1 iki 2015 3 31

30,0 μg/kg riebalų nuo 2015 4 1“

| 2. | Papildomai įtraukiami 6.1.11, 6.1.12, 6.1.13, 6.1.14 ir 6.1.15 punktai:








  „6.1.11 | Kakavos skaidulos ir iš kakavos skaidulų gaminami produktai, skirti vartoti kaip maisto produktų sudedamosios dalys | 3,0 | 15,0 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 6.1.12 | Bananų traškučiai | 2,0 | 20,0 |
| 6.1.13 | Maisto papildai, kurių sudėtyje yra augalų ir jų preparatų (39) (1)
   (2)

  Maisto papildai, kurių sudėtyje yra pikio, bičių pienelio, vingrutės arba jų preparatų (39) | 10,0 | 50,0 |
| 6.1.14 | Džiovinti prieskoniniai augalai | 10,0 | 50,0 |
| 6.1.15 | Rūkyti prieskoniai, išskyrus kardamonus ir rūkytas paprikas (Capsicum spp.) | 10,0 | 50,0 |

2.

Papildomai įtraukiami 6.1.11, 6.1.12, 6.1.13, 6.1.14 ir 6.1.15 punktai:

„6.1.11

Kakavos skaidulos ir iš kakavos skaidulų gaminami produktai, skirti vartoti kaip maisto produktų sudedamosios dalys

3,0

15,0

6.1.12

Bananų traškučiai

2,0

20,0

6.1.13

Maisto papildai, kurių sudėtyje yra augalų ir jų preparatų (39) (1)
   (2)

Maisto papildai, kurių sudėtyje yra pikio, bičių pienelio, vingrutės arba jų preparatų (39)

10,0

50,0

6.1.14

Džiovinti prieskoniniai augalai

10,0

50,0

6.1.15

Rūkyti prieskoniai, išskyrus kardamonus ir rūkytas paprikas (Capsicum spp.)

10,0

50,0

---

(1)  Augalų preparatai yra iš augalų (pvz., iš sveikų augalų, augalų dalių, susmulkintų ar supjaustytų augalų), taikant įvairius procesus (pvz., spaudimą, slėgimą, ekstrahavimą, frakcionavimą, distiliavimą, koncentravimą, džiovinimą ir fermentavimą) gauti preparatai. Ši apibrėžtis apima susmulkintus ar miltelių pavidalo augalus, augalų dalis, dumblius, grybus, kerpes, tinktūras, ekstraktus, eterinius aliejus (išskyrus 6.1.1 punkte nurodytus augalinius aliejus), išspaustas sultis ir perdirbtus augalinius eksudatus.

(2)  Didžiausia leidžiamoji koncentracija netaikoma maisto papildams, kurių sudėtyje yra augalinių aliejų. Aliejui, kuris naudojamas kaip maisto papildų sudedamoji dalis, taikoma 6.1.1 punkte nustatyta didžiausia leidžiamoji koncentracija.“

---

| 28.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 282/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 282/14

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1934

2015 m. spalio 27 d.

kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Antidempingo priemonės tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis arba Kinija) ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (toliau – VVJD arba nagrinėjamasis produktas) buvo iš pradžių nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 584/96 (2) (toliau – pradinės priemonės) ir paskutinį kartą pratęstos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 803/2009 (3) (toliau – galiojančios priemonės). |
| --- | --- |

(1)

Antidempingo priemonės tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – nagrinėjamoji šalis arba Kinija) ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (toliau – VVJD arba nagrinėjamasis produktas) buvo iš pradžių nustatytos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 584/96 (2) (toliau – pradinės priemonės) ir paskutinį kartą pratęstos Tarybos reglamentu (EB) Nr. 803/2009 (3) (toliau – galiojančios priemonės).

| (2) | Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį pradinių priemonių taikymas buvo išplėstas iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamoms importuojamoms prekėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms atitinkamai kaip Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų kilmės, Tarybos reglamentais (EB) Nr. 964/2003 (4), (EB) Nr. 2052/2004 (5), (EB) Nr. 2053/2004 (6) ir (EB) Nr. 655/2006 (7). |
| --- | --- |

(2)

Pagal pagrindinio reglamento 13 straipsnio 3 dalį pradinių priemonių taikymas buvo išplėstas iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamoms importuojamoms prekėms, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms atitinkamai kaip Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų kilmės, Tarybos reglamentais (EB) Nr. 964/2003 (4), (EB) Nr. 2052/2004 (5), (EB) Nr. 2053/2004 (6) ir (EB) Nr. 655/2006 (7).

| (3) | Visoms bendrovėms taikomi 58,6 % antidempingo muitai. |
| --- | --- |

(3)

Visoms bendrovėms taikomi 58,6 % antidempingo muitai.

1.2.   Galiojančios priemonės, taikomos kitoms trečiosioms šalims

| (4) | Šiuo metu antidempingo priemonės taikomos importuojamoms Rusijos ir Turkijos (8) kilmės VVJD ir importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės (9) VVJD. Tailandui taikomos priemonės nustojo galioti 2014 m. rugsėjo 4 d. (10). |
| --- | --- |

(4)

Šiuo metu antidempingo priemonės taikomos importuojamoms Rusijos ir Turkijos (8) kilmės VVJD ir importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės (9) VVJD. Tailandui taikomos priemonės nustojo galioti 2014 m. rugsėjo 4 d. (10).

1.3.   Priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimas

| (5) | 2013 m. gruodžio 14 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė pranešimą apie artėjančią antidempingo priemonių, taikomų tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno ir siunčiamoms iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms atitinkamai kaip Taivano, Indonezijos, Šri Lankos arba Filipinų kilmės, galiojimo pabaigą (11). |
| --- | --- |

(5)

2013 m. gruodžio 14 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) paskelbė pranešimą apie artėjančią antidempingo priemonių, taikomų tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno ir siunčiamoms iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų, deklaruojamoms arba nedeklaruojamoms atitinkamai kaip Taivano, Indonezijos, Šri Lankos arba Filipinų kilmės, galiojimo pabaigą (11).

| (6) | 2014 m. birželio 2 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(6)

2014 m. birželio 2 d. Komisija gavo prašymą inicijuoti šių priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį.

| (7) | Prašymą pateikė Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % viso Sąjungoje pagaminamo produkto, vardu. Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi. |
| --- | --- |

(7)

Prašymą pateikė Europos Sąjungos sandūriniu būdu privirinamų jungiamųjų detalių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – pareiškėjas) gamintojų, kurie pagamina daugiau nei 50 % viso Sąjungoje pagaminamo produkto, vardu. Prašymas pagrįstas tuo, kad pasibaigus priemonių galiojimui dempingas ir jo daroma žala Sąjungos pramonei greičiausiai tęstųsi.

| (8) | 2014 m. rugsėjo 3 d. Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (12). |
| --- | --- |

(8)

2014 m. rugsėjo 3 d. Komisija inicijavo priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbė pranešimą apie inicijavimą (12).

1.4.   Suinteresuotosios šalys

| (9) | Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, naudotojams, importuotojams, eksportuojantiems nagrinėjamosios šalies gamintojams ir Kinijos valdžios institucijoms apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą ir pakvietė juos bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(9)

Pranešime apie inicijavimą Komisija paragino suinteresuotąsias šalis pranešti jai apie ketinimą dalyvauti atliekant tyrimą. Be to, Komisija konkrečiai pranešė pareiškėjui, kitiems žinomiems Sąjungos gamintojams, naudotojams, importuotojams, eksportuojantiems nagrinėjamosios šalies gamintojams ir Kinijos valdžios institucijoms apie priemonių galiojimo termino peržiūros inicijavimą ir pakvietė juos bendradarbiauti.

| (10) | Visos suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabų dėl peržiūros inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų. |
| --- | --- |

(10)

Visos suinteresuotosios šalys turėjo galimybę pateikti pastabų dėl peržiūros inicijavimo ir paprašyti, kad Komisija ir (arba) prekybos bylas nagrinėjantis pareigūnas jas išklausytų.

1.4.1.   Atranka

| (11) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį. |
| --- | --- |

(11)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad ji gali vykdyti suinteresuotųjų šalių atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį.

a)   Sąjungos gamintojų atranka

| (12) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Bendrovės atrinktos remiantis panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir atsižvelgiant į geografinį pasiskirstymą; atrinktos trys Sąjungos bendrovės ir (arba) bendrovių grupės, turinčios gamyklas Austrijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Italijoje. Pastabų negauta, taigi preliminariai atrinktos bendrovės pasirinktos galutinai. |
| --- | --- |

(12)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė, kad preliminariai atrinko Sąjungos gamintojus, ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Bendrovės atrinktos remiantis panašaus produkto gamybos ir pardavimo Sąjungoje apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu ir atsižvelgiant į geografinį pasiskirstymą; atrinktos trys Sąjungos bendrovės ir (arba) bendrovių grupės, turinčios gamyklas Austrijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Italijoje. Pastabų negauta, taigi preliminariai atrinktos bendrovės pasirinktos galutinai.

| (13) | Vėliau vienas atrinktas Sąjungos gamintojas negalėjo išsamiai atsakyti į klausimyno klausimus, todėl buvo pakeistas kitu Sąjungos gamintoju. Galutinai atrinktos trys bendrovės ir (arba) bendrovių grupės pagamina 57 % viso nagrinėjamojo produkto Sąjungoje, joms tenka 58 % Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir jos turi gamyklas keturiose skirtingose valstybėse narėse (Austrijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Italijoje). Suinteresuotosios šalys buvo atitinkamai informuotos. Laikoma, kad atrinktos pakoreguoto sąrašo bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės. |
| --- | --- |

(13)

Vėliau vienas atrinktas Sąjungos gamintojas negalėjo išsamiai atsakyti į klausimyno klausimus, todėl buvo pakeistas kitu Sąjungos gamintoju. Galutinai atrinktos trys bendrovės ir (arba) bendrovių grupės pagamina 57 % viso nagrinėjamojo produkto Sąjungoje, joms tenka 58 % Sąjungos pramonės pardavimo Sąjungos rinkoje apimties ir jos turi gamyklas keturiose skirtingose valstybėse narėse (Austrijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje ir Italijoje). Suinteresuotosios šalys buvo atitinkamai informuotos. Laikoma, kad atrinktos pakoreguoto sąrašo bendrovės yra tipiškos Sąjungos pramonės bendrovės.

b)   Importuotojų atranka

| (14) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Iš informaciją pateikusių dvylikos importuotojų tik šeši importavo nagrinėjamąjį produktą iš Kinijos. Iš šių šešių bendrovių buvo atrinktos kelios bendrovės remiantis nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, užtikrinant geografinį pasiskirstymą; atrinkti trys importuotojai, veikiantys Vokietijoje, Graikijoje ir Italijoje. |
| --- | --- |

(14)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė nesusijusių importuotojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Iš informaciją pateikusių dvylikos importuotojų tik šeši importavo nagrinėjamąjį produktą iš Kinijos. Iš šių šešių bendrovių buvo atrinktos kelios bendrovės remiantis nagrinėjamojo produkto importo į Sąjungą apimtimi peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, užtikrinant geografinį pasiskirstymą; atrinkti trys importuotojai, veikiantys Vokietijoje, Graikijoje ir Italijoje.

| (15) | Visi apie save pranešę importuotojai buvo informuoti apie siūlomas atrinktas bendroves. Pastabų negauta. Atrinkti importuotojai importavo 15 % viso nagrinėjamojo produkto. |
| --- | --- |

(15)

Visi apie save pranešę importuotojai buvo informuoti apie siūlomas atrinktas bendroves. Pastabų negauta. Atrinkti importuotojai importavo 15 % viso nagrinėjamojo produkto.

c)   Eksportuojančių Kinijos gamintojų atranka

| (16) | Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių Kinijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti. |
| --- | --- |

(16)

Kad galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Komisija paprašė visų eksportuojančių Kinijos gamintojų pateikti pranešime apie inicijavimą nurodytą informaciją. Be to, Komisija paprašė Kinijos Liaudies Respublikos atstovybės Europos Sąjungoje nurodyti kitus eksportuojančius gamintojus (jei tokių yra), kurie galbūt norėtų dalyvauti atliekant tyrimą, ir (arba) su jais susisiekti.

| (17) | Tik vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas iš pradžių apie save pranešė ir pateikė atrankos formoje prašomą informaciją. Todėl atranka nebuvo būtina. Vėliau, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, šis eksportuojantis gamintojas nustojo bendradarbiauti. |
| --- | --- |

(17)

Tik vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas iš pradžių apie save pranešė ir pateikė atrankos formoje prašomą informaciją. Todėl atranka nebuvo būtina. Vėliau, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, šis eksportuojantis gamintojas nustojo bendradarbiauti.

1.4.2.   Klausimyno atsakymai

| (18) | Komisija klausimynus nusiuntė visiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems Sąjungos importuotojams ir pirmiau minėtam eksportuojančiam Kinijos gamintojui. |
| --- | --- |

(18)

Komisija klausimynus nusiuntė visiems atrinktiems Sąjungos gamintojams, atrinktiems Sąjungos importuotojams ir pirmiau minėtam eksportuojančiam Kinijos gamintojui.

| (19) | Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai ir (arba) gamintojų grupė ir trys atrinkti nesusiję importuotojai. |
| --- | --- |

(19)

Klausimyno atsakymus pateikė trys atrinkti Sąjungos gamintojai ir (arba) gamintojų grupė ir trys atrinkti nesusiję importuotojai.

| (20) | Eksportuojantis Kinijos gamintojas klausimyno atsakymų nepateikė. |
| --- | --- |

(20)

Eksportuojantis Kinijos gamintojas klausimyno atsakymų nepateikė.

1.4.3.   Tikrinamieji vizitai

| (21) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybei nustatyti ir įvertinti, ar priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį atlikti šių bendrovių patalpose:






  a) | Sąjungos gamintojų:






  — | „Erne Fittings GmbH“ ir susijusios bendrovės „Siekmann Fittings GmbH“, Šlinsas, Austrija, |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kurią manė esant reikalingą dempingo ir žalos pasikartojimo tikimybei nustatyti ir įvertinti, ar priemonių nustatymas prieštarautų Sąjungos interesams. Tikrinamieji vizitai pagal pagrindinio reglamento 16 straipsnį atlikti šių bendrovių patalpose:

a)

Sąjungos gamintojų:

—

„Erne Fittings GmbH“ ir susijusios bendrovės „Siekmann Fittings GmbH“, Šlinsas, Austrija,

| — | „Vallourec Fittings S.A.“, Mobežas, Prancūzija, |
| --- | --- |

—

„Vallourec Fittings S.A.“, Mobežas, Prancūzija,

| — | „Virgilio Cena & Figli S.P.A.“, Breša, Italija. |
| --- | --- |

—

„Virgilio Cena & Figli S.P.A.“, Breša, Italija.

| b) | Importuotojų:






  — | „Biagini Piero & C.“, Malalbergo Altedas, Italija, |
| --- | --- | --- |

b)

Importuotojų:

—

„Biagini Piero & C.“, Malalbergo Altedas, Italija,

| — | „General Commercial & Industrial S.A.“, Atėnai, Graikija, |
| --- | --- |

—

„General Commercial & Industrial S.A.“, Atėnai, Graikija,

| — | „Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH“, Gelzenkirchenas, Vokietija. |
| --- | --- |

—

„Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH“, Gelzenkirchenas, Vokietija.

1.5.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (22) | Atliekant dempingo pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2013 m. liepos 1 d.–2014 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(22)

Atliekant dempingo pasikartojimo tikimybės tyrimą buvo nagrinėjamas 2013 m. liepos 1 d.–2014 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

| (23) | Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(23)

Analizuojant žalos tęsimosi arba pasikartojimo tikimybei įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2011 m. sausio 1 d. iki peržiūros tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

1.6.   Faktų atskleidimas

| (24) | Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Jokių pastabų nebuvo pateikta. |
| --- | --- |

(24)

Komisija visoms suinteresuotosioms šalims atskleidė esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama toliau taikyti galiojančias antidempingo priemones, ir paragino visas suinteresuotąsias šalis pateikti pastabų. Jokių pastabų nebuvo pateikta.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (25) | Peržiūrimasis produktas yra tas pats kaip ir per 2009 m. rugpjūčio mėn. atliktą priemonių galiojimo termino peržiūrą (13), t. y. Kinijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams, kurių KN kodai šiuo metu yra 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80. |
| --- | --- |

(25)

Peržiūrimasis produktas yra tas pats kaip ir per 2009 m. rugpjūčio mėn. atliktą priemonių galiojimo termino peržiūrą (13), t. y. Kinijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosios detalės (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu arba kitiems tikslams, kurių KN kodai šiuo metu yra 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80.

2.2.   Panašus produktas

| (26) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų pagrindinės fizinės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios:






  — | nagrinėjamojo produkto, |
| --- | --- | --- |

(26)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad toliau išvardytų produktų pagrindinės fizinės ir cheminės savybės ir pagrindinė naudojimo paskirtis yra tokios pačios:

—

nagrinėjamojo produkto,

| — | Saudo Arabijos (kuri naudota kaip panaši šalis) vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir |
| --- | --- |

—

Saudo Arabijos (kuri naudota kaip panaši šalis) vidaus rinkoje gaminamo ir parduodamo produkto ir

| — | Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto. |
| --- | --- |

—

Sąjungos pramonės Sąjungoje gaminamo ir parduodamo produkto.

| (27) | Komisija padarė išvadą, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(27)

Komisija padarė išvadą, kad šie produktai yra panašūs produktai, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGO TĘSIMOSI ARBA PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

3.1.   Pirminės pastabos

| (28) | Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas tęsis arba pasikartos. |
| --- | --- |

(28)

Remiantis pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalimi buvo išnagrinėta, ar vykdytas dempingas ir ar yra tikimybė, kad pasibaigus taikomų priemonių galiojimui dempingas tęsis arba pasikartos.

| (29) | Kaip minėta 18 ir 19 konstatuojamosiose dalyse, nors klausimynas buvo išsiųstas per atranką apie save pranešusiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui, vėliau šis eksportuojantis gamintojas nepateikė klausimyno atsakymų. Taigi nė vienas iš eksportuojančių Kinijos gamintojų nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, todėl reikėjo remtis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. |
| --- | --- |

(29)

Kaip minėta 18 ir 19 konstatuojamosiose dalyse, nors klausimynas buvo išsiųstas per atranką apie save pranešusiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui, vėliau šis eksportuojantis gamintojas nepateikė klausimyno atsakymų. Taigi nė vienas iš eksportuojančių Kinijos gamintojų nebendradarbiavo atliekant šį tyrimą, todėl reikėjo remtis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį.

| (30) | Atsižvelgiant į tai Kinijos valdžios institucijoms ir minėtam per atranką apie save pranešusiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui buvo tinkamai pranešta apie tai, kad atsakymų į klausimyną nepateikimą Komisija laikys nebendradarbiavimu, todėl Komisija gali taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl išvadų, susijusių su Kinija. Kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje, Komisija negavo jokio atsakymo į klausimyną. |
| --- | --- |

(30)

Atsižvelgiant į tai Kinijos valdžios institucijoms ir minėtam per atranką apie save pranešusiam eksportuojančiam Kinijos gamintojui buvo tinkamai pranešta apie tai, kad atsakymų į klausimyną nepateikimą Komisija laikys nebendradarbiavimu, todėl Komisija gali taikyti pagrindinio reglamento 18 straipsnį dėl išvadų, susijusių su Kinija. Kaip minėta 20 konstatuojamojoje dalyje, Komisija negavo jokio atsakymo į klausimyną.

| (31) | Tuo remiantis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį toliau išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo pagrįstos turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija ir turimais Eurostato statistiniais duomenimis, palygintais su importo statistiniais duomenimis, surinktais pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį (toliau – pagal 14 straipsnio 6 dalį sukurta duomenų bazė), ir su informacija, surinkta per nesusijusių importuotojų patikrinimus vietoje. Taip pat išnagrinėti Kinijos eksporto statistinių duomenų bazės duomenys. Tačiau iš analizės rezultatų buvo matyti, kad duomenų bazėje nurodytos importo apimtys gerokai viršijo kituose turimuose šaltiniuose, visų pirma pagal 14 straipsnio 6 dalį sukurtoje duomenų bazėje, nurodytas apimtis. Taip pat joje nurodytos vidutinės kainos gerokai viršijo kituose šaltiniuose nurodytas vidutines kainas, įskaitant vidutinę kainą, apie kurią pranešė bendradarbiaujantys nesusiję importuotojai. Taigi, nors visuose kituose turimuose šaltiniuose esantys duomenys nežymiai skyrėsi, nustatyta, kad Kinijos duomenų bazėje pateikti duomenys labai skyrėsi nuo duomenų visuose kituose Komisijos išanalizuotuose šaltiniuose. Todėl šiuo atveju Kinijos eksporto statistikos duomenų bazėje esantys duomenys laikyti nepatikimais. |
| --- | --- |

(31)

Tuo remiantis pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalį toliau išdėstytos išvados dėl dempingo tęsimosi arba pasikartojimo tikimybės buvo pagrįstos turimais faktais, visų pirma prašyme atlikti priemonių galiojimo termino peržiūrą pateikta informacija ir turimais Eurostato statistiniais duomenimis, palygintais su importo statistiniais duomenimis, surinktais pagal pagrindinio reglamento 14 straipsnio 6 dalį (toliau – pagal 14 straipsnio 6 dalį sukurta duomenų bazė), ir su informacija, surinkta per nesusijusių importuotojų patikrinimus vietoje. Taip pat išnagrinėti Kinijos eksporto statistinių duomenų bazės duomenys. Tačiau iš analizės rezultatų buvo matyti, kad duomenų bazėje nurodytos importo apimtys gerokai viršijo kituose turimuose šaltiniuose, visų pirma pagal 14 straipsnio 6 dalį sukurtoje duomenų bazėje, nurodytas apimtis. Taip pat joje nurodytos vidutinės kainos gerokai viršijo kituose šaltiniuose nurodytas vidutines kainas, įskaitant vidutinę kainą, apie kurią pranešė bendradarbiaujantys nesusiję importuotojai. Taigi, nors visuose kituose turimuose šaltiniuose esantys duomenys nežymiai skyrėsi, nustatyta, kad Kinijos duomenų bazėje pateikti duomenys labai skyrėsi nuo duomenų visuose kituose Komisijos išanalizuotuose šaltiniuose. Todėl šiuo atveju Kinijos eksporto statistikos duomenų bazėje esantys duomenys laikyti nepatikimais.

3.2.   Importas dempingo kaina peržiūros tiriamuoju laikotarpiu

a)   Panaši šalis

| (32) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuota verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje. Todėl reikėjo atrinkti rinkos ekonomikos trečiąją šalį (toliau – panaši šalis). |
| --- | --- |

(32)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė nustatoma remiantis kaina arba apskaičiuota verte rinkos ekonomikos trečiojoje šalyje. Todėl reikėjo atrinkti rinkos ekonomikos trečiąją šalį (toliau – panaši šalis).

| (33) | Tailandas buvo pasirinktas panašia šalimi atliekant pradinį tyrimą. Per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą panašia šalimi buvo pasirinktos Jungtinės Amerikos Valstijos, kadangi Tailando gamintojai nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(33)

Tailandas buvo pasirinktas panašia šalimi atliekant pradinį tyrimą. Per ankstesnę priemonių galiojimo termino peržiūrą panašia šalimi buvo pasirinktos Jungtinės Amerikos Valstijos, kadangi Tailando gamintojai nebendradarbiavo.

| (34) | Atlikdama dabartinį tyrimą Komisija pranešimu apie inicijavimą informavo suinteresuotąsias šalis, kad ji numatė Korėjos Respubliką kaip galimą panašią šalį, nes Korėjos Respublika, priešingai nei Jungtinės Valstijos, neturėjo prekybos apsaugos priemonių ir eksportuojantis Korėjos gamintojas bendradarbiavo atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl 4 konstatuojamoje dalyje nurodytų galiojančių priemonių, taikomų iš Malaizijos ir Korėjos Respublikos importuojamoms VVJD. Komisija paragino šalis pateikti pastabų dėl šio pasirinkimo tinkamumo, tačiau nė viena jų nepateikė jokių pastabų. |
| --- | --- |

(34)

Atlikdama dabartinį tyrimą Komisija pranešimu apie inicijavimą informavo suinteresuotąsias šalis, kad ji numatė Korėjos Respubliką kaip galimą panašią šalį, nes Korėjos Respublika, priešingai nei Jungtinės Valstijos, neturėjo prekybos apsaugos priemonių ir eksportuojantis Korėjos gamintojas bendradarbiavo atliekant priemonių galiojimo termino peržiūrą dėl 4 konstatuojamoje dalyje nurodytų galiojančių priemonių, taikomų iš Malaizijos ir Korėjos Respublikos importuojamoms VVJD. Komisija paragino šalis pateikti pastabų dėl šio pasirinkimo tinkamumo, tačiau nė viena jų nepateikė jokių pastabų.

| (35) | Komisija rinko informaciją apie VVJD gamintojus kitose galimose panašiose šalyse, visų pirma Bosnijoje ir Hercegovinoje, Indijoje, Izraelyje, Japonijoje, Saudo Arabijoje, Taivane ir Tailande, ir paragino visus žinomus VVJD gamintojus šiose šalyse, įskaitant Korėjos Respublikos gamintoją, pateikti reikiamą informaciją. Tik vienas gamintojas iš Saudo Arabijos bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(35)

Komisija rinko informaciją apie VVJD gamintojus kitose galimose panašiose šalyse, visų pirma Bosnijoje ir Hercegovinoje, Indijoje, Izraelyje, Japonijoje, Saudo Arabijoje, Taivane ir Tailande, ir paragino visus žinomus VVJD gamintojus šiose šalyse, įskaitant Korėjos Respublikos gamintoją, pateikti reikiamą informaciją. Tik vienas gamintojas iš Saudo Arabijos bendradarbiavo ir pateikė klausimyno atsakymus.

| (36) | Kaip minėta 26 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Saudo Arabijos vidaus rinkoje gaminamų ir parduodamų VVJD pagrindinės fizinės, cheminės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios kaip ir eksportuojančių Kinijos gamintojų gaminamo ir į Sąjungą eksportuojamo produkto. |
| --- | --- |

(36)

Kaip minėta 26 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą paaiškėjo, kad Saudo Arabijos vidaus rinkoje gaminamų ir parduodamų VVJD pagrindinės fizinės, cheminės savybės ir galutinio naudojimo paskirtis yra tokios pačios kaip ir eksportuojančių Kinijos gamintojų gaminamo ir į Sąjungą eksportuojamo produkto.

| (37) | Atlikus tyrimą nenustatyta jokių iškraipymų Saudo Arabijos vidaus rinkoje. Nors buvo tik vienas gamintojas, tačiau nebuvo jokių galiojančių prekybos apsaugos priemonių ir vidaus gamintojas konkuravo su importuotojais iš Kinijos, Pietų Korėjos, Tailando ir Japonijos. Remiantis šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad konkurencijos lygis Saudo Arabijos rinkoje buvo patenkinamas. |
| --- | --- |

(37)

Atlikus tyrimą nenustatyta jokių iškraipymų Saudo Arabijos vidaus rinkoje. Nors buvo tik vienas gamintojas, tačiau nebuvo jokių galiojančių prekybos apsaugos priemonių ir vidaus gamintojas konkuravo su importuotojais iš Kinijos, Pietų Korėjos, Tailando ir Japonijos. Remiantis šiuo pagrindu buvo padaryta išvada, kad konkurencijos lygis Saudo Arabijos rinkoje buvo patenkinamas.

| (38) | Per tyrimą taip pat nustatyta, kad Saudo Arabijos vidaus rinkoje pagaminami ir parduodami kiekiai buvo tipiški, juos palyginus su bendru Kinijos eksportu į Sąjungą pagal Eurostato duomenis. |
| --- | --- |

(38)

Per tyrimą taip pat nustatyta, kad Saudo Arabijos vidaus rinkoje pagaminami ir parduodami kiekiai buvo tipiški, juos palyginus su bendru Kinijos eksportu į Sąjungą pagal Eurostato duomenis.

| (39) | Kaip minėta 45 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Saudo Arabijos gamintojo VVJD pardavimas vidaus rinkoje vidutiniškai buvo nuostolingas. Nepaisant to, vidutinės gamybos sąnaudos buvo tokio paties lygio kaip Sąjungos pramonės, o audito metu patikrintos finansinės ataskaitos buvo parengtos remiantis veiklos tęstinumo prielaida. Tuo remiantis manyta, kad bendrovė artimiausioje ateityje bus gyvybinga. |
| --- | --- |

(39)

Kaip minėta 45 konstatuojamojoje dalyje, atlikus tyrimą nustatyta, kad Saudo Arabijos gamintojo VVJD pardavimas vidaus rinkoje vidutiniškai buvo nuostolingas. Nepaisant to, vidutinės gamybos sąnaudos buvo tokio paties lygio kaip Sąjungos pramonės, o audito metu patikrintos finansinės ataskaitos buvo parengtos remiantis veiklos tęstinumo prielaida. Tuo remiantis manyta, kad bendrovė artimiausioje ateityje bus gyvybinga.

| (40) | Atsižvelgiant į tai Saudo Arabija laikyta tinkama panašia šalimi pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą. |
| --- | --- |

(40)

Atsižvelgiant į tai Saudo Arabija laikyta tinkama panašia šalimi pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą.

b)   Normalioji vertė

| (41) | Iš Saudo Arabijos bendradarbiaujančio gamintojo gauta informacija panaudota kaip pagrindas eksportuojančių Kinijos gamintojų normaliajai vertei apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(41)

Iš Saudo Arabijos bendradarbiaujančio gamintojo gauta informacija panaudota kaip pagrindas eksportuojančių Kinijos gamintojų normaliajai vertei apskaičiuoti.

| (42) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendradarbiaujančio Saudo Arabijos gamintojo visas vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tipiškas per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(42)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį Komisija pirmiausia išnagrinėjo, ar bendradarbiaujančio Saudo Arabijos gamintojo visas vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tipiškas per peržiūros tiriamąjį laikotarpį.

| (43) | Pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas tipišku, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per peržiūros tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. Visa pardavimo eksportui apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje. Tuo remiantis Saudo Arabijos pardavimas vidaus rinkoje buvo laikytas tipišku. |
| --- | --- |

(43)

Pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas tipišku, jei visa panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % visos nagrinėjamojo produkto pardavimo per peržiūros tiriamąjį laikotarpį eksportui į Sąjungą apimties. Visa pardavimo eksportui apimtis buvo nustatyta remiantis Eurostato statistiniais duomenimis, kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje. Tuo remiantis Saudo Arabijos pardavimas vidaus rinkoje buvo laikytas tipišku.

| (44) | Komisija toliau nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(44)

Komisija toliau nagrinėjo, ar panašaus produkto pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį.

| (45) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad ilgą laiką vidutinė svertinė pardavimo vidaus rinkoje kaina buvo mažesnė už vidutines svertines gamybos sąnaudas. Todėl jis negali būti laikomas atliktu įprastomis prekybos sąlygomis. Taigi, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėta pagrįsta pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) išlaidų suma ir pelnas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis. |
| --- | --- |

(45)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad ilgą laiką vidutinė svertinė pardavimo vidaus rinkoje kaina buvo mažesnė už vidutines svertines gamybos sąnaudas. Todėl jis negali būti laikomas atliktu įprastomis prekybos sąlygomis. Taigi, normalioji vertė buvo apskaičiuota remiantis gamybos sąnaudomis, prie kurių pridėta pagrįsta pardavimo, bendrųjų ir administracinių (PBA) išlaidų suma ir pelnas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 ir 6 dalis.

| (46) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginiu sakiniu PBA išlaidos buvo nustatytos remiantis duomenimis, gautais iš bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo. Nesant jokios informacijos apie faktinį eksportuojančio gamintojo pelną, naudotas pagrįstas pelno lygis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. 5 % pelnas metalo apdirbimo pramonėje buvo laikomas pagrįstu. Dempingo skirtumas buvo 136 %. |
| --- | --- |

(46)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies įžanginiu sakiniu PBA išlaidos buvo nustatytos remiantis duomenimis, gautais iš bendradarbiaujančio panašios šalies gamintojo. Nesant jokios informacijos apie faktinį eksportuojančio gamintojo pelną, naudotas pagrįstas pelno lygis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies c punktą. 5 % pelnas metalo apdirbimo pramonėje buvo laikomas pagrįstu. Dempingo skirtumas buvo 136 %.

c)   Eksporto kaina

| (47) | Eksporto kaina nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato statistiniais duomenimis, kurie buvo palyginti su prašyme pareiškėjo pateikta informacija, pagal 14 straipsnio 6 dalį sukurta duomenų baze ir bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų pateiktais duomenimis. |
| --- | --- |

(47)

Eksporto kaina nustatyta remiantis turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį, t. y. Eurostato statistiniais duomenimis, kurie buvo palyginti su prašyme pareiškėjo pateikta informacija, pagal 14 straipsnio 6 dalį sukurta duomenų baze ir bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų pateiktais duomenimis.

d)   Palyginimas

| (48) | Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, eksporto kaina ir normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo pakoreguotos atsižvelgiant į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Remiantis patikrinta nesusijusių importuotojų pateikta informacija atlikti koregavimai, atsižvelgiant į transporto (jūrų frachto), draudimo išlaidas ir muitinio įforminimo mokesčius. |
| --- | --- |

(48)

Komisija palygino normaliąją vertę ir eksporto kainą remdamasi gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Tais atvejais, kai tai buvo pateisinama siekiant užtikrinti sąžiningą palyginimą, eksporto kaina ir normalioji vertė pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo pakoreguotos atsižvelgiant į skirtumus, turinčius poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Remiantis patikrinta nesusijusių importuotojų pateikta informacija atlikti koregavimai, atsižvelgiant į transporto (jūrų frachto), draudimo išlaidas ir muitinio įforminimo mokesčius.

e)   Dempingo skirtumas

| (49) | Komisija palygino vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pirmiau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis. Kadangi eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, buvo neįmanoma nustatyti, kokių rūšių produktai eksportuojami iš Kinijos. Todėl buvo neįmanoma atlikti palyginimo pagal produktų rūšis. |
| --- | --- |

(49)

Komisija palygino vidutinę svertinę normaliąją vertę su vidutine svertine eksporto kaina, kaip nustatyta pirmiau pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis. Kadangi eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, buvo neįmanoma nustatyti, kokių rūšių produktai eksportuojami iš Kinijos. Todėl buvo neįmanoma atlikti palyginimo pagal produktų rūšis.

| (50) | Tuo remiantis dempingo skirtumų svertinis vidurkis išreikštas CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, viršijo 136 % |
| --- | --- |

(50)

Tuo remiantis dempingo skirtumų svertinis vidurkis išreikštas CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kainos Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, viršijo 136 %

3.3.   Importo raida, jeigu priemonės būtų panaikintos

a)   Pirminė pastaba

| (51) | Atsižvelgdama į peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padarytas išvadas dėl dempingo Komisija išnagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės nebūtų taikomos. Buvo išnagrinėti šie elementai: Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, Kinijos eksporto praktika kitose trečiosiose šalyse ir Sąjungos rinkos patrauklumas. |
| --- | --- |

(51)

Atsižvelgdama į peržiūros tiriamuoju laikotarpiu padarytas išvadas dėl dempingo Komisija išnagrinėjo dempingo tęsimosi tikimybę, jei priemonės nebūtų taikomos. Buvo išnagrinėti šie elementai: Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai, Kinijos eksporto praktika kitose trečiosiose šalyse ir Sąjungos rinkos patrauklumas.

b)   Kinijos gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai

| (52) | Kinijos gamyba, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai buvo nustatyti remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis. Remiantis šia informacija visa Kinijos gamybos apimtis siekė 435 000 tonų, o visi gamybos pajėgumai – 612 000 tonų. Taigi, visi Kinijos nepanaudoti pajėgumai buvo įvertinti 177 000 tonų ir beveik tris kartus viršijo Sąjungos suvartojimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Kaip paaiškinta 53–56 konstatuojamosiose dalyse, tikėtina, kad didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis bus nukreipta į Sąjungą. |
| --- | --- |

(52)

Kinijos gamyba, gamybos pajėgumai ir nepanaudoti pajėgumai buvo nustatyti remiantis pareiškėjo pateiktais duomenimis. Remiantis šia informacija visa Kinijos gamybos apimtis siekė 435 000 tonų, o visi gamybos pajėgumai – 612 000 tonų. Taigi, visi Kinijos nepanaudoti pajėgumai buvo įvertinti 177 000 tonų ir beveik tris kartus viršijo Sąjungos suvartojimą per peržiūros tiriamąjį laikotarpį. Kaip paaiškinta 53–56 konstatuojamosiose dalyse, tikėtina, kad didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis bus nukreipta į Sąjungą.

c)   Kinijos eksporto praktika kitose trečiosiose šalyse

| (53) | Kadangi nebuvo jokios viešai prieinamos informacijos ir eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, nebuvo įmanoma nustatyti vidutinių Kinijos eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų lygio. Tačiau eksportuojantys Kinijos gamintojai vykdė nesąžiningos prekybos praktiką JAV rinkoje, kurioje nuo 1992 m. galioja VVJD taikomos antidempingo priemonės. Remiantis šia informacija ir atsižvelgiant į ankstesnę bei esamą dempingo praktiką Sąjungos rinkoje, nėra priežasčių manyti, kad Kinijos eksportuotojai artimiausiu metu pakeis eksporto kainų praktiką. |
| --- | --- |

(53)

Kadangi nebuvo jokios viešai prieinamos informacijos ir eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, nebuvo įmanoma nustatyti vidutinių Kinijos eksporto į trečiųjų šalių rinkas kainų lygio. Tačiau eksportuojantys Kinijos gamintojai vykdė nesąžiningos prekybos praktiką JAV rinkoje, kurioje nuo 1992 m. galioja VVJD taikomos antidempingo priemonės. Remiantis šia informacija ir atsižvelgiant į ankstesnę bei esamą dempingo praktiką Sąjungos rinkoje, nėra priežasčių manyti, kad Kinijos eksportuotojai artimiausiu metu pakeis eksporto kainų praktiką.

d)   Sąjungos rinkos patrauklumas

| (54) | NET esant muitams eksportuojantys Kinijos gamintojai padidino savo eksporto į Sąjungą apimtį ir Sąjungos rinkos dalį – tai rodo, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai nenustojo domėtis Sąjungos rinka. Tai taip pat patvirtina ankstesnė priemonių vengimo praktika perkraunant VVJD per Taivaną, Indoneziją, Šri Lanką ir Filipinus (žr. 2 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(54)

NET esant muitams eksportuojantys Kinijos gamintojai padidino savo eksporto į Sąjungą apimtį ir Sąjungos rinkos dalį – tai rodo, kad eksportuojantys Kinijos gamintojai nenustojo domėtis Sąjungos rinka. Tai taip pat patvirtina ankstesnė priemonių vengimo praktika perkraunant VVJD per Taivaną, Indoneziją, Šri Lanką ir Filipinus (žr. 2 konstatuojamąją dalį).

| (55) | NET ir atsižvelgiant į tai, kad vidaus suvartojimas Kinijoje ir kitose trečiosiose šalyse galėtų padidėti, dėl didelių perteklinių gamybos pajėgumų Kinijoje, gerokai viršijančių visą suvartojimą Sąjungoje, galima daryti prielaidą, kad nustojus galioti priemonėms Kinijos eksportuojantys gamintojai vis dar turės didelius kiekius, kuriuos galės eksportuoti į Sąjungos rinką. Atsižvelgiant į tai, kad JAV – kita didelė VVJD rinka – taiko griežtas antidempingo priemones iš Kinijos importuojamoms VVJD, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis bus nukreipta į Sąjungą. |
| --- | --- |

(55)

NET ir atsižvelgiant į tai, kad vidaus suvartojimas Kinijoje ir kitose trečiosiose šalyse galėtų padidėti, dėl didelių perteklinių gamybos pajėgumų Kinijoje, gerokai viršijančių visą suvartojimą Sąjungoje, galima daryti prielaidą, kad nustojus galioti priemonėms Kinijos eksportuojantys gamintojai vis dar turės didelius kiekius, kuriuos galės eksportuoti į Sąjungos rinką. Atsižvelgiant į tai, kad JAV – kita didelė VVJD rinka – taiko griežtas antidempingo priemones iš Kinijos importuojamoms VVJD, tikėtina, kad nustojus galioti priemonėms didelė šių nepanaudotų pajėgumų dalis bus nukreipta į Sąjungą.

| (56) | Atsižvelgiant į ankstesnę ir dabartinę eksportuojančių Kinijos gamintojų dempingo praktiką, kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad iš Kinijos į JAV rinką importuojamoms VVJD taikomos antidempingo priemonės, laikoma, kad Sąjungos rinka ir toliau bus patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(56)

Atsižvelgiant į ankstesnę ir dabartinę eksportuojančių Kinijos gamintojų dempingo praktiką, kaip paaiškinta 50 konstatuojamojoje dalyje, ir į tai, kad iš Kinijos į JAV rinką importuojamoms VVJD taikomos antidempingo priemonės, laikoma, kad Sąjungos rinka ir toliau bus patraukli Kinijos eksportuojantiems gamintojams.

3.4.   Išvada dėl dempingo tęsimosi tikimybės

| (57) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu produktai iš Kinijos į Sąjungos rinką ir toliau importuoti labai mažomis dempingo kainomis. Atsižvelgdama į didelius Kinijos nepanaudotus pajėgumus (beveik tris kartus didesnius už Sąjungos suvartojimo lygį), eksporto į JAV rinką praktiką ir Sąjungos rinkos patrauklumą, Komisija padarė išvadą, kad yra dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos. |
| --- | --- |

(57)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu produktai iš Kinijos į Sąjungos rinką ir toliau importuoti labai mažomis dempingo kainomis. Atsižvelgdama į didelius Kinijos nepanaudotus pajėgumus (beveik tris kartus didesnius už Sąjungos suvartojimo lygį), eksporto į JAV rinką praktiką ir Sąjungos rinkos patrauklumą, Komisija padarė išvadą, kad yra dempingo tęsimosi tikimybė, jei priemonės būtų panaikintos.

4.   ŽALOS PASIKARTOJIMO TIKIMYBĖ

4.1.   Sąjungos pramonės apibrėžtis ir Sąjungos gamyba

| (58) | Sąjungos pramonėje nebuvo esminių struktūrinių pokyčių palyginti su paskutiniu priemonių galiojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, nurodytu 1 konstatuojamojoje dalyje. Per PTL panašų produktą Sąjungoje gamino 22 žinomi gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(58)

Sąjungos pramonėje nebuvo esminių struktūrinių pokyčių palyginti su paskutiniu priemonių galiojimo peržiūros tiriamuoju laikotarpiu, nurodytu 1 konstatuojamojoje dalyje. Per PTL panašų produktą Sąjungoje gamino 22 žinomi gamintojai. Jie sudaro Sąjungos pramonę, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (59) | Per PTL nustatyta visa Sąjungos gamyba – 48 868 tonos. Komisija šią sumą nustatė remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, kurie buvo palyginti su patikrintais atrinktų bendrovių duomenimis. |
| --- | --- |

(59)

Per PTL nustatyta visa Sąjungos gamyba – 48 868 tonos. Komisija šią sumą nustatė remdamasi pareiškėjo pateiktais duomenimis, kurie buvo palyginti su patikrintais atrinktų bendrovių duomenimis.

| (60) | Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, trys Sąjungos gamintojai ir (arba) gamintojų grupės buvo galutinai atrinkti. Atrinktoms bendrovėms ir (arba) bendrovių grupėms teko 57 % Sąjungos gamybos ir 58 % Sąjungos pardavimo apimties (žr. 13 konstatuojamąją dalį). Atranka laikyta tipiška Sąjungos pramonės atžvilgiu. |
| --- | --- |

(60)

Kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, trys Sąjungos gamintojai ir (arba) gamintojų grupės buvo galutinai atrinkti. Atrinktoms bendrovėms ir (arba) bendrovių grupėms teko 57 % Sąjungos gamybos ir 58 % Sąjungos pardavimo apimties (žr. 13 konstatuojamąją dalį). Atranka laikyta tipiška Sąjungos pramonės atžvilgiu.

4.2.   Sąjungos suvartojimas

| (61) | Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi i) Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduota apimtimi pagal pareiškėjo pateiktus duomenis ir ii) importu iš trečiųjų šalių pagal Eurostato duomenis. Kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad Kinijos eksporto statistinių duomenų bazėje pateikti duomenys buvo nepatikimi, todėl jie nebuvo naudojami eksporto apimčiai iš Kinijos nustatyti. |
| --- | --- |

(61)

Sąjungos suvartojimą Komisija nustatė remdamasi i) Sąjungos pramonės Sąjungos rinkoje parduota apimtimi pagal pareiškėjo pateiktus duomenis ir ii) importu iš trečiųjų šalių pagal Eurostato duomenis. Kaip paaiškinta 31 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad Kinijos eksporto statistinių duomenų bazėje pateikti duomenys buvo nepatikimi, todėl jie nebuvo naudojami eksporto apimčiai iš Kinijos nustatyti.

| (62) | Sąjungos suvartojimo raida:

  1 lentelė


  Sąjungos suvartojimas (tonomis) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras Sąjungos suvartojimas | 57 897 | 59 916 | 60 503 | 58 113 |
| Indeksas | 100 | 103 | 104 | 100 |
| Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir Eurostatas |

(62)

Sąjungos suvartojimo raida:

1 lentelė

Sąjungos suvartojimas (tonomis)

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Bendras Sąjungos suvartojimas

57 897

59 916

60 503

58 113

Indeksas

100

103

104

100

Šaltinis: pareiškėjo pateikti duomenys ir Eurostatas

| (63) | 2012 m. ir 2013 m. suvartojimas, palyginti su 2011 m., šiek tiek padidėjo – atitinkamai 3 % ir 4 % iki 59 916 tonų 2012 m. ir 60 503 tonų 2013 m. Per PTL jis sumažėjo iki šiek tiek didesnio lygio nei 2011 m., t. y. iki 58 113 tonų. Taigi, apskritai Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko pastovus. |
| --- | --- |

(63)

2012 m. ir 2013 m. suvartojimas, palyginti su 2011 m., šiek tiek padidėjo – atitinkamai 3 % ir 4 % iki 59 916 tonų 2012 m. ir 60 503 tonų 2013 m. Per PTL jis sumažėjo iki šiek tiek didesnio lygio nei 2011 m., t. y. iki 58 113 tonų. Taigi, apskritai Sąjungos suvartojimas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko pastovus.

4.3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

4.3.1.   Importo iš nagrinėjamosios šalies apimtis ir rinkos dalis

| (64) | Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis. Kaip parodyta tolesnėje lentelėje bendra importo iš Kinijos apimtis – tai Kinijos kilmės importuojamos VVJD ir iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamos VVJD, siekiant išplėsti priemonių taikymą iš šių šalių siunčiamoms importuojamoms prekėms, kaip nurodyta 2 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(64)

Komisija importo apimtį nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis. Kaip parodyta tolesnėje lentelėje bendra importo iš Kinijos apimtis – tai Kinijos kilmės importuojamos VVJD ir iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamos VVJD, siekiant išplėsti priemonių taikymą iš šių šalių siunčiamoms importuojamoms prekėms, kaip nurodyta 2 konstatuojamojoje dalyje.

| (65) | Importo iš Kinijos į Sąjungą raida:

  2 lentelė


  Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinijos kilmės VVJD | 3 739 | 6 789 | 7 091 | 8 058 |
| Iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamos VVJD | 1 051 | 1 168 | 1 342 | 1 377 |
| Bendra importo iš Kinijos apimtis | 4 790 | 7 957 | 8 433 | 9 435 |
| Indeksas | 100 | 166 | 176 | 197 |
| Rinkos dalis | 8 % | 13 % | 14 % | 16 % |
| Šaltinis: Eurostatas |

(65)

Importo iš Kinijos į Sąjungą raida:

2 lentelė

Importo apimtis (tonomis) ir rinkos dalis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Kinijos kilmės VVJD

3 739

6 789

7 091

8 058

Iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamos VVJD

1 051

1 168

1 342

1 377

Bendra importo iš Kinijos apimtis

4 790

7 957

8 433

9 435

Indeksas

100

166

176

197

Rinkos dalis

8 %

13 %

14 %

16 %

Šaltinis: Eurostatas

| (66) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra importo iš Kinijos apimtis nuolat didėjo ir beveik padvigubėjo – nuo 4 790 tonų 2011 m. iki 9 435 tonų per PTL. Kinijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu kito panašiai ir išaugo dvigubai – nuo 8 % 2011 m. iki 16 % per PTL. |
| --- | --- |

(66)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendra importo iš Kinijos apimtis nuolat didėjo ir beveik padvigubėjo – nuo 4 790 tonų 2011 m. iki 9 435 tonų per PTL. Kinijos rinkos dalis nagrinėjamuoju laikotarpiu kito panašiai ir išaugo dvigubai – nuo 8 % 2011 m. iki 16 % per PTL.

4.3.2.   Importo iš nagrinėjamosios šalies kainos ir priverstinis kainų mažinimas

| (67) | Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis. Vidutinė importo kaina, kaip parodyta tolesnėje lentelėje, apima Kinijos kilmės VVJD ir dėl tų pačių priežasčių, kaip nurodyta 64 konstatuojamoje dalyje, iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamas VVJD. Tuo remiantis vidutinė importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kaina kito kaip toliau nurodyta.

  3 lentelė


  Importo kainos (EUR/t) | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kinijos kilmės VVJD | 1 347 | 1 646 | 1 299 | 1 179 |
| Iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamos VVJD | 2 200 | 2 700 | 2 633 | 2 623 |
| Kinijos vidurkis | 1 534 | 1 801 | 1 511 | 1 388 |
| Indeksas | 100 | 117 | 98 | 90 |
| Šaltinis: Eurostatas |

(67)

Komisija importo kainas nustatė remdamasi Eurostato pateiktais duomenimis. Vidutinė importo kaina, kaip parodyta tolesnėje lentelėje, apima Kinijos kilmės VVJD ir dėl tų pačių priežasčių, kaip nurodyta 64 konstatuojamoje dalyje, iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamas VVJD. Tuo remiantis vidutinė importo į Sąjungą iš nagrinėjamosios šalies kaina kito kaip toliau nurodyta.

3 lentelė

Importo kainos (EUR/t)

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Kinijos kilmės VVJD

1 347

1 646

1 299

1 179

Iš Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų siunčiamos VVJD

2 200

2 700

2 633

2 623

Kinijos vidurkis

1 534

1 801

1 511

1 388

Indeksas

100

117

98

90

Šaltinis: Eurostatas

| (68) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo kaina labai svyravo. Pirmiausia kaina padidėjo 17 % – nuo 1 534 EUR/t 2011 m. iki 1 801 EUR/t 2012 m. 2013 m. importo kaina sumažėjo iki 1 511 EUR/t, o per PTL – iki 1 388 EUR/t. Importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 10 %. |
| --- | --- |

(68)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė importo kaina labai svyravo. Pirmiausia kaina padidėjo 17 % – nuo 1 534 EUR/t 2011 m. iki 1 801 EUR/t 2012 m. 2013 m. importo kaina sumažėjo iki 1 511 EUR/t, o per PTL – iki 1 388 EUR/t. Importo kaina per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso sumažėjo 10 %.

| (69) | Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su vidutinėmis importo iš nagrinėjamosios šalies pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje kainomis, nustatytomis remiantis CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kaina pagal Eurostato duomenis ir pakoreguotomis atsižvelgiant į muitą ir išlaidas po importo. |
| --- | --- |

(69)

Priverstinį kainų mažinimą tiriamuoju laikotarpiu Komisija nustatė lygindama atsižvelgiant į gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotas vidutines svertines atrinktų Sąjungos gamintojų pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungos rinkoje kainas su vidutinėmis importo iš nagrinėjamosios šalies pirmam nepriklausomam pirkėjui Sąjungos rinkoje kainomis, nustatytomis remiantis CIF (kaina, draudimas ir frachtas) kaina pagal Eurostato duomenis ir pakoreguotomis atsižvelgiant į muitą ir išlaidas po importo.

| (70) | Kaip minėta 49 konstatuojamojoje dalyje, kadangi eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, buvo neįmanoma nustatyti, kokių rūšių produktai eksportuojami iš Kinijos. Todėl buvo neįmanoma atlikti palyginimo pagal rūšis. Buvo lyginamos to paties prekybos lygio sandorių kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 20,5 %. |
| --- | --- |

(70)

Kaip minėta 49 konstatuojamojoje dalyje, kadangi eksportuojantys Kinijos gamintojai nebendradarbiavo, buvo neįmanoma nustatyti, kokių rūšių produktai eksportuojami iš Kinijos. Todėl buvo neįmanoma atlikti palyginimo pagal rūšis. Buvo lyginamos to paties prekybos lygio sandorių kainos, kurios prireikus buvo tinkamai pakoreguotos ir apskaičiuotos atskaičius lengvatas ir nuolaidas. Palyginus gauti rezultatai išreikšti atrinktų Sąjungos gamintojų apyvartos tiriamuoju laikotarpiu procentine dalimi. Nustatyta, kad vidutinis svertinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo 20,5 %.

4.3.3.   Importas iš trečiųjų šalių

| (71) | Lentelėje apžvelgiama importo į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių apimties, rinkos dalies ir vidutinės šio importo kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.

  4 lentelė


  Importas iš trečiųjų šalių | | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas iš trečiųjų šalių | Kiekis tonomis | 9 078 | 11 560 | 11 273 | 11 556 |
| Indeksas | 100 | 127 | 124 | 127 |
| Rinkos dalis | 16 % | 19 % | 19 % | 20 % |
| Vidutinė kaina (EUR/t) | 2 596 | 2 473 | 2 584 | 2 442 |
| Indeksas | 100 | 95 | 100 | 94 |
| Šaltinis: Eurostatas |

(71)

Lentelėje apžvelgiama importo į Sąjungą iš kitų trečiųjų šalių apimties, rinkos dalies ir vidutinės šio importo kainos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu.

4 lentelė

Importas iš trečiųjų šalių

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Importas iš trečiųjų šalių

Kiekis tonomis

9 078

11 560

11 273

11 556

Indeksas

100

127

124

127

Rinkos dalis

16 %

19 %

19 %

20 %

Vidutinė kaina (EUR/t)

2 596

2 473

2 584

2 442

Indeksas

100

95

100

94

Šaltinis: Eurostatas

| (72) | Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo nuo maždaug 9 078 tonų 2011 m. iki maždaug 11 556 tonų per PTL, t. y. 27 %. Importas padidėjo daugiausia 2011–2012 m., po to importo apimtis iki PTL pabaigos išliko gana pastovi. Toks padidėjimas matyti ir pažvelgus į šių importuojamų produktų rinkos dalį – ji padidėjo nuo 16 % 2011 m. iki 19 % 2012 m., o vėliau išliko palyginti stabili ir tik šiek tiek padidėjo iki 20 % per PTL. Vidutinė importo kaina 2012 m. sumažėjo 5 %, o 2013 m. padidėjo 5 %. Per PTL ji vėl sumažėjo 6 %. Vidutiniškai šios kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas. |
| --- | --- |

(72)

Importo iš kitų trečiųjų šalių apimtis padidėjo nuo maždaug 9 078 tonų 2011 m. iki maždaug 11 556 tonų per PTL, t. y. 27 %. Importas padidėjo daugiausia 2011–2012 m., po to importo apimtis iki PTL pabaigos išliko gana pastovi. Toks padidėjimas matyti ir pažvelgus į šių importuojamų produktų rinkos dalį – ji padidėjo nuo 16 % 2011 m. iki 19 % 2012 m., o vėliau išliko palyginti stabili ir tik šiek tiek padidėjo iki 20 % per PTL. Vidutinė importo kaina 2012 m. sumažėjo 5 %, o 2013 m. padidėjo 5 %. Per PTL ji vėl sumažėjo 6 %. Vidutiniškai šios kainos buvo mažesnės už Sąjungos pramonės kainas.

| (73) | Per PTL produktai daugiausia importuoti iš Vietnamo, Kambodžos, Tailando ir Izraelio. Importas kito, kaip nurodyta toliau.

  5 lentelė


  Importo iš kitų pagrindinių trečiųjų šalių apimtis (tonomis)










  Importo iš kiekvienos šalies apimtis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vietnamas | 1 158 | 1 602 | 2 635 | 2 562 |
| Indeksas | 100 | 138 | 228 | 221 |
| Kambodža | 0 | 0 | 365 | 1 368 |
| Indeksas | 100 | 100 | 365 | 1 368 |
| Tailandas | 2 520 | 2 559 | 1 974 | 1 357 |
| Indeksas | 100 | 102 | 78 | 54 |
| Izraelis | 128 | 547 | 745 | 973 |
| Indeksas | 100 | 427 | 582 | 760 |
| Šaltinis: Eurostatas |

(73)

Per PTL produktai daugiausia importuoti iš Vietnamo, Kambodžos, Tailando ir Izraelio. Importas kito, kaip nurodyta toliau.

5 lentelė

Importo iš kitų pagrindinių trečiųjų šalių apimtis (tonomis)

Importo iš kiekvienos šalies apimtis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Vietnamas

1 158

1 602

2 635

2 562

Indeksas

100

138

228

221

Kambodža

0

0

365

1 368

Indeksas

100

100

365

1 368

Tailandas

2 520

2 559

1 974

1 357

Indeksas

100

102

78

54

Izraelis

128

547

745

973

Indeksas

100

427

582

760

Šaltinis: Eurostatas

| (74) | Importo iš Vietnamo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padvigubėjo iki maždaug 2 562 tonų per PTL. Importo iš Tailando apimtis nuo 2011 m. gerokai sumažėjo (47 %) ir per PTL pasiekė 1 357 tonas. Galiausiai, importas iš Kambodžos ir Izraelio nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai padidėjo iki atitinkamai 1 368 ir 973 tonų per PTL. |
| --- | --- |

(74)

Importo iš Vietnamo apimtis nagrinėjamuoju laikotarpiu padvigubėjo iki maždaug 2 562 tonų per PTL. Importo iš Tailando apimtis nuo 2011 m. gerokai sumažėjo (47 %) ir per PTL pasiekė 1 357 tonas. Galiausiai, importas iš Kambodžos ir Izraelio nagrinėjamuoju laikotarpiu gerokai padidėjo iki atitinkamai 1 368 ir 973 tonų per PTL.

4.4.   Sąjungos pramonės ekonominė padėtis

4.4.1.   Bendrosios pastabos

| (75) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei. |
| --- | --- |

(75)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kaina poveikį Sąjungos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, nagrinėjamuoju laikotarpiu turėję įtakos Sąjungos pramonės būklei.

| (76) | Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija įvertino makroekonominius rodiklius remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis. Duomenys susiję su visais žinomais Sąjungos gamintojais. Komisija įvertino mikroekonominius rodiklius remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir su atrinktais Sąjungos gamintojais susijusiais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai yra tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu. |
| --- | --- |

(76)

Žalai analizuoti Komisija atskyrė makroekonominius žalos rodiklius nuo mikroekonominių. Komisija įvertino makroekonominius rodiklius remdamasi prašyme atlikti peržiūrą pateiktais duomenimis. Duomenys susiję su visais žinomais Sąjungos gamintojais. Komisija įvertino mikroekonominius rodiklius remdamasi atrinktų Sąjungos gamintojų klausimyno atsakymais ir su atrinktais Sąjungos gamintojais susijusiais duomenimis. Nustatyta, kad abu duomenų rinkiniai yra tipiški Sąjungos pramonės ekonominės padėties atžvilgiu.

| (77) | Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų panaudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo. |
| --- | --- |

(77)

Makroekonominiai rodikliai: gamyba, gamybos pajėgumai, pajėgumų panaudojimas, pardavimo apimtis, rinkos dalis, augimas, užimtumas, našumas, dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo.

| (78) | Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą. Su mikroekonominiais rodikliais susiję skaičiai pagrįsti tik patikrintais atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių duomenimis. |
| --- | --- |

(78)

Mikroekonominiai rodikliai: vidutinės vieneto kainos, vieneto sąnaudos, darbo sąnaudos, atsargos, pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą. Su mikroekonominiais rodikliais susiję skaičiai pagrįsti tik patikrintais atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių duomenimis.

4.4.2.   Makroekonominiai rodikliai

4.4.2.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

| (79) | Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  6 lentelė


  Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos apimtis (tonomis) | 53 797 | 54 951 | 54 572 | 48 868 |
| Indeksas | 100 | 102 | 101 | 90 |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 184 220 | 164 220 | 164 220 | 164 220 |
| Indeksas | 100 | 89 | 89 | 89 |
| Pajėgumų panaudojimas | 29 % | 33 % | 33 % | 29 % |
| Šaltinis: prašymas |

(79)

Visos Sąjungos gamybos, gamybos pajėgumų ir pajėgumų panaudojimo raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

6 lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų panaudojimas

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Gamybos apimtis (tonomis)

53 797

54 951

54 572

48 868

Indeksas

100

102

101

90

Gamybos pajėgumai (tonomis)

184 220

164 220

164 220

164 220

Indeksas

100

89

89

89

Pajėgumų panaudojimas

29 %

33 %

33 %

29 %

Šaltinis: prašymas

| (80) | Gamybos apimtis 2011–2013 m. buvo gana stabili, tačiau per PTL sumažėjo 10 % iki 48 868 tonų. |
| --- | --- |

(80)

Gamybos apimtis 2011–2013 m. buvo gana stabili, tačiau per PTL sumažėjo 10 % iki 48 868 tonų.

| (81) | 2011 m. 11 % sumažėję Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai nuo 2012 m. išliko 164 220 tonų. Pagal šios konkrečios pramonės įprastą praktiką ir ankstesniuose tyrimuose, nurodytuose 4 konstatuojamojoje dalyje, taikytą metodą pirmiau pateiktoje lentelėje nurodyti pajėgumai buvo pagrįsti teoriniais didžiausiais pajėgumais dirbant 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Tačiau faktiškai ši pramonė veikia tik 2 pamainas per parą, 5 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Todėl nurodyti pajėgumai nebūtinai tiksliai atspindi faktinius pajėgumus per PTL. |
| --- | --- |

(81)

2011 m. 11 % sumažėję Sąjungos gamintojų gamybos pajėgumai nuo 2012 m. išliko 164 220 tonų. Pagal šios konkrečios pramonės įprastą praktiką ir ankstesniuose tyrimuose, nurodytuose 4 konstatuojamojoje dalyje, taikytą metodą pirmiau pateiktoje lentelėje nurodyti pajėgumai buvo pagrįsti teoriniais didžiausiais pajėgumais dirbant 3 pamainas per parą, 6 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Tačiau faktiškai ši pramonė veikia tik 2 pamainas per parą, 5 dienas per savaitę, 48 savaites per metus. Todėl nurodyti pajėgumai nebūtinai tiksliai atspindi faktinius pajėgumus per PTL.

| (82) | Pajėgumų panaudojimas per PTL buvo nedidelio 29 % lygio. Pajėgumų panaudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iki 33 %. 2012 m. ir 2013 m. Tai rodo, kad tais metais šiek tiek padidėjo gamybos apimtis. Kaip paaiškinta 81 konstatuojamojoje dalyje, nedidelį pajėgumų panaudojimo lygį iš dalies lėmė bendrų pajėgumų apskaičiavimo būdas. |
| --- | --- |

(82)

Pajėgumų panaudojimas per PTL buvo nedidelio 29 % lygio. Pajėgumų panaudojimas per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iki 33 %. 2012 m. ir 2013 m. Tai rodo, kad tais metais šiek tiek padidėjo gamybos apimtis. Kaip paaiškinta 81 konstatuojamojoje dalyje, nedidelį pajėgumų panaudojimo lygį iš dalies lėmė bendrų pajėgumų apskaičiavimo būdas.

4.4.2.2.   Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

| (83) | Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  7 lentelė


  Pardavimo apimtis ir rinkos dalis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis) | 44 030 | 40 399 | 40 797 | 37 121 |
| Indeksas | 100 | 92 | 93 | 84 |
| Rinkos dalis | 76 % | 67 % | 67 % | 64 % |
| Šaltinis: prašymas |

(83)

Sąjungos pramonės pardavimo apimties ir rinkos dalies raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

7 lentelė

Pardavimo apimtis ir rinkos dalis

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje (tonomis)

44 030

40 399

40 797

37 121

Indeksas

100

92

93

84

Rinkos dalis

76 %

67 %

67 %

64 %

Šaltinis: prašymas

| (84) | Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje 2012 m., palyginti su 2011 m., sumažėjo 8 %. Ji tik šiek tiek padidėjo 2013 m. ir per PTL vėl sumažėjo iki 37 121 tonų, t. y. bendra pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, palyginti su 2011 m. |
| --- | --- |

(84)

Pardavimo apimtis Sąjungos rinkoje 2012 m., palyginti su 2011 m., sumažėjo 8 %. Ji tik šiek tiek padidėjo 2013 m. ir per PTL vėl sumažėjo iki 37 121 tonų, t. y. bendra pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, palyginti su 2011 m.

| (85) | Sumažėjus Sąjungos pramonės pardavimui sumažėjo ir jos rinkos dalis – 12 procentinių punktų nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 76 % 2011 m. iki 64 % per PTL. |
| --- | --- |

(85)

Sumažėjus Sąjungos pramonės pardavimui sumažėjo ir jos rinkos dalis – 12 procentinių punktų nagrinėjamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 76 % 2011 m. iki 64 % per PTL.

4.4.2.3.   Užimtumas ir našumas

| (86) | Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

  8 lentelė


  Užimtumas ir našumas | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 1 092 | 1 006 | 962 | 947 |
| Indeksas | 100 | 92 | 88 | 86 |
| Našumas (vienetais darbuotojui) | 49 | 55 | 57 | 52 |
| Indeksas | 100 | 112 | 116 | 106 |
| Šaltinis: prašymas |

(86)

Užimtumo ir našumo raida per nagrinėjamąjį laikotarpį:

8 lentelė

Užimtumas ir našumas

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Darbuotojų skaičius

1 092

1 006

962

947

Indeksas

100

92

88

86

Našumas (vienetais darbuotojui)

49

55

57

52

Indeksas

100

112

116

106

Šaltinis: prašymas

| (87) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius palaipsniui sumažėjo 14 % – nuo 1 092 darbuotojų 2011 m. iki 947 darbuotojų per PTL. Kadangi 2012 ir 2013 m. gamyba išliko to paties lygio, Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertintas kaip vieno darbuotojo išdirbis (tonomis) per metus, padidėjo atitinkamai 12 % ir 16 %, palyginti su 2011 m. Per PTL našumas sumažėjo dėl sumažėjusios gamybos, tačiau 6 % viršijo 2011 m. lygį. |
| --- | --- |

(87)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu darbuotojų skaičius palaipsniui sumažėjo 14 % – nuo 1 092 darbuotojų 2011 m. iki 947 darbuotojų per PTL. Kadangi 2012 ir 2013 m. gamyba išliko to paties lygio, Sąjungos gamintojų darbo jėgos našumas, vertintas kaip vieno darbuotojo išdirbis (tonomis) per metus, padidėjo atitinkamai 12 % ir 16 %, palyginti su 2011 m. Per PTL našumas sumažėjo dėl sumažėjusios gamybos, tačiau 6 % viršijo 2011 m. lygį.

4.4.3.   Mikroekonominiai rodikliai

4.4.3.1.   Kainos ir kainoms poveikio turintys veiksniai

| (88) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  9 lentelė


  Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto sąnaudos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinė vieneto pardavimo bendroje Sąjungos rinkoje kaina (EUR/t) | 2 774 | 2 902 | 2 808 | 2 892 |
| Indeksas | 100 | 105 | 101 | 104 |
| Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t) | 3 081 | 3 100 | 3 042 | 3 118 |
| Indeksas | 100 | 101 | 99 | 101 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys |

(88)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių svertinių vieneto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje kainų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

9 lentelė

Pardavimo kainos Sąjungoje ir vieneto sąnaudos

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Vidutinė vieneto pardavimo bendroje Sąjungos rinkoje kaina (EUR/t)

2 774

2 902

2 808

2 892

Indeksas

100

105

101

104

Vieneto gamybos sąnaudos (EUR/t)

3 081

3 100

3 042

3 118

Indeksas

100

101

99

101

Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys

| (89) | Pardavimo Sąjungoje kainos išliko palyginti stabilios ir būta tik nedidelių svyravimų. 2012 m. jos padidėjo 5 %, 2013 m. sumažėjo 4 % ir per PTL vėl padidėjo 3 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį kainos iš viso padidėjo 4 % Vieneto gamybos sąnaudų tendencija buvo tokia pati, t. y. 2012 m. sąnaudos padidėjo, tada 2013 m. sumažėjo ir per PTL vėl padidėjo. Tačiau šie svyravimai buvo nedideli – tik nuo 1 iki 2 %. Vieneto gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso padidėjo 1 %. Todėl dėl šiek tiek padidėjusių pardavimo kainų nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo Sąjungos gamintojų pelningumas, kuris vis tiek išliko neigiamas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip nurodyta 94 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(89)

Pardavimo Sąjungoje kainos išliko palyginti stabilios ir būta tik nedidelių svyravimų. 2012 m. jos padidėjo 5 %, 2013 m. sumažėjo 4 % ir per PTL vėl padidėjo 3 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį kainos iš viso padidėjo 4 % Vieneto gamybos sąnaudų tendencija buvo tokia pati, t. y. 2012 m. sąnaudos padidėjo, tada 2013 m. sumažėjo ir per PTL vėl padidėjo. Tačiau šie svyravimai buvo nedideli – tik nuo 1 iki 2 %. Vieneto gamybos sąnaudos per nagrinėjamąjį laikotarpį iš viso padidėjo 1 %. Todėl dėl šiek tiek padidėjusių pardavimo kainų nagrinėjamuoju laikotarpiu pagerėjo Sąjungos gamintojų pelningumas, kuris vis tiek išliko neigiamas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu, kaip nurodyta 94 konstatuojamojoje dalyje.

4.4.3.2.   Darbo sąnaudos

| (90) | Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  10 lentelė


  Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR) | 53 347 | 54 409 | 55 868 | 55 715 |
| Indeksas | 100 | 102 | 105 | 104 |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys |

(90)

Atrinktų Sąjungos gamintojų vidutinių darbo sąnaudų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

10 lentelė

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos (EUR)

53 347

54 409

55 868

55 715

Indeksas

100

102

105

104

Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys

| (91) | Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Nuo 2011 m. iki PTL vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 4 % iki 55 715 EUR. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrovės sumažino darbuotojų skaičių 14 %, tačiau tai joms nepadėjo tiesiogiai sutaupyti, nes teko padengti su sutarčių nutraukimu susijusias išlaidas. |
| --- | --- |

(91)

Vidutinės vieno darbuotojo darbo sąnaudos nagrinėjamuoju laikotarpiu šiek tiek padidėjo. Nuo 2011 m. iki PTL vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos padidėjo 4 % iki 55 715 EUR. Nagrinėjamuoju laikotarpiu bendrovės sumažino darbuotojų skaičių 14 %, tačiau tai joms nepadėjo tiesiogiai sutaupyti, nes teko padengti su sutarčių nutraukimu susijusias išlaidas.

4.4.3.3.   Atsargos

| (92) | Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  11 lentelė


  Atsargos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 6 657 | 6 851 | 6 807 | 5 749 |
| Indeksas | 100 | 103 | 102 | 86 |
| Laikotarpio pabaigos atsargos kaip produkcijos procentinė dalis | 22 % | 21 % | 29 % | 21 % |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys |

(92)

Atrinktų Sąjungos gamintojų atsargų raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

11 lentelė

Atsargos

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

6 657

6 851

6 807

5 749

Indeksas

100

103

102

86

Laikotarpio pabaigos atsargos kaip produkcijos procentinė dalis

22 %

21 %

29 %

21 %

Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys

| (93) | Laikotarpio pabaigos atsargos 2012 m. iš pradžių šiek tiek padidėjo, o po to nuo 2012 m. iki 2013 m. vėl sumažėjo 1 %, ir nuo 2013 m. iki PTL – 16 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos iš viso sumažėjo 14 %. Palyginti su gamybos lygiu laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2011 m. iki PTL sumažėjo 1 procentiniu punktu. |
| --- | --- |

(93)

Laikotarpio pabaigos atsargos 2012 m. iš pradžių šiek tiek padidėjo, o po to nuo 2012 m. iki 2013 m. vėl sumažėjo 1 %, ir nuo 2013 m. iki PTL – 16 %. Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargos iš viso sumažėjo 14 %. Palyginti su gamybos lygiu laikotarpio pabaigos atsargos nuo 2011 m. iki PTL sumažėjo 1 procentiniu punktu.

4.4.3.4.   Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos, investicijų grąža ir gebėjimas padidinti kapitalą

| (94) | Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

  12 lentelė


  Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | PTL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %) | – 11,2 % | – 5,5 % | – 8,3 % | – 9,1 % |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) | – 7 791 330 | – 518 192 | – 2 540 656 | – 1 790 761 |
| Indeksas | 100 | 1 504 | 307 | 435 |
| Investicijos (EUR) | 2 388 945 | 3 111 518 | 4 339 627 | 3 362 845 |
| Indeksas | 100 | 130 | 182 | 141 |
| Investicijų grąža | – 21,4 % | – 18,8 % | – 13,6 % | – 15,3 % |
| Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys |

(94)

Atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumo, grynųjų pinigų srauto, investicijų ir investicijų grąžos raida nagrinėjamuoju laikotarpiu:

12 lentelė

Pelningumas, grynųjų pinigų srautas, investicijos ir investicijų grąža

2011 m.

2012 m.

2013 m.

PTL

Pardavimo Sąjungoje nesusijusiems pirkėjams pelningumas (pardavimo apyvartos %)

– 11,2 %

– 5,5 %

– 8,3 %

– 9,1 %

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

– 7 791 330

– 518 192

– 2 540 656

– 1 790 761

Indeksas

100

1 504

307

435

Investicijos (EUR)

2 388 945

3 111 518

4 339 627

3 362 845

Indeksas

100

130

182

141

Investicijų grąža

– 21,4 %

– 18,8 %

– 13,6 %

– 15,3 %

Šaltinis: patikrinti atrinktų bendrovių duomenys

| (95) | Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi. |
| --- | --- |

(95)

Komisija atrinktų Sąjungos gamintojų pelningumą nustatė ikimokestinį grynąjį pelną, gautą parduodant panašų produktą nesusijusiems pirkėjams Sąjungoje, išreiškusi tokio pardavimo apyvartos procentine dalimi.

| (96) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. 2011 m. pramonė patyrė – 11,2 % nuostolį, kuris 2012 m. sumažėjo iki – 5,5 %, o 2013 m. ir per PTL vėl padidėjo atitinkamai iki – 8,3 % ir – 9,1 %. |
| --- | --- |

(96)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonė patyrė didelių nuostolių. 2011 m. pramonė patyrė – 11,2 % nuostolį, kuris 2012 m. sumažėjo iki – 5,5 %, o 2013 m. ir per PTL vėl padidėjo atitinkamai iki – 8,3 % ir – 9,1 %.

| (97) | Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Nepaisant pagerėjimo, ypač 2012 m., grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu toliau buvo neigiamas. |
| --- | --- |

(97)

Grynųjų pinigų srautas yra Sąjungos gamintojų gebėjimas patiems finansuoti savo veiklą. Nepaisant pagerėjimo, ypač 2012 m., grynųjų pinigų srautas nagrinėjamuoju laikotarpiu toliau buvo neigiamas.

| (98) | Investicijos toliau didėjo ir buvo skirtos gamybos proceso saugumui gerinti, energijos vartojimui mažinti ir konkurencingumui bei VVJD kokybei didinti. 2012 m. ir 2013 m. investicijos padidėjo, o per PTL vėl sumažėjo. Palyginti su 2011 m. investicijos padidėjo 30 % 2012 m., 82 % 2013 m. ir 41 % per PTL. Tačiau toks investicijų padidėjimas nelėmė teigiamos investicijų grąžos, kuri išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Ji svyravo nuo – 21,4 % 2011 m. iki – 15,3 % per PTL. |
| --- | --- |

(98)

Investicijos toliau didėjo ir buvo skirtos gamybos proceso saugumui gerinti, energijos vartojimui mažinti ir konkurencingumui bei VVJD kokybei didinti. 2012 m. ir 2013 m. investicijos padidėjo, o per PTL vėl sumažėjo. Palyginti su 2011 m. investicijos padidėjo 30 % 2012 m., 82 % 2013 m. ir 41 % per PTL. Tačiau toks investicijų padidėjimas nelėmė teigiamos investicijų grąžos, kuri išreiškiama investicijų grynosios buhalterinės vertės pelno procentiniu dydžiu. Ji svyravo nuo – 21,4 % 2011 m. iki – 15,3 % per PTL.

4.4.3.5.   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (99) | Per tyrimą nustatytas dempingo skirtumas gerokai viršija de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas. |
| --- | --- |

(99)

Per tyrimą nustatytas dempingo skirtumas gerokai viršija de minimis lygį. Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo dydžio poveikis Sąjungos pramonei buvo reikšmingas.

| (100) | Tačiau Sąjungos pramonė vis dar buvo neatsigavusi po buvusio žalingo dempingo, susijusio su importuojamomis Rusijos, Turkijos, Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD. |
| --- | --- |

(100)

Tačiau Sąjungos pramonė vis dar buvo neatsigavusi po buvusio žalingo dempingo, susijusio su importuojamomis Rusijos, Turkijos, Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės VVJD.

4.5.   Išvada dėl Sąjungos pramonės ekonominės padėties

| (101) | Beveik visų pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis sumažėjo 9 %, o gamybos pajėgumai – 11 %. Sąjungos pramonė ir toliau turėjo didelių nuostolių per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Nors padėtis šiek tiek pagerėjo, Sąjungos pramonės nuostoliai per PTL siekė – 9,1 %. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautas buvo nuolat neigiamas, o užimtumas sumažėjo maždaug 11 %. Taip pat pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 12 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(101)

Beveik visų pagrindinių žalos rodiklių tendencijos buvo neigiamos. Nagrinėjamuoju laikotarpiu gamybos apimtis sumažėjo 9 %, o gamybos pajėgumai – 11 %. Sąjungos pramonė ir toliau turėjo didelių nuostolių per visą nagrinėjamąjį laikotarpį. Nors padėtis šiek tiek pagerėjo, Sąjungos pramonės nuostoliai per PTL siekė – 9,1 %. Be to, nagrinėjamuoju laikotarpiu Sąjungos pramonės grynųjų pinigų srautas buvo nuolat neigiamas, o užimtumas sumažėjo maždaug 11 %. Taip pat pardavimo apimtis sumažėjo 16 %, o Sąjungos gamintojų rinkos dalis sumažėjo 12 procentinių punktų.

| (102) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargų padėtis šiek tiek pagerėjo – jos sumažėjo 14 %, o investicijos padidėjo 41 %. Tačiau investicijos buvo būtinos Sąjungos gamintojams, kad jie, be kita ko, galėtų konkuruoti rinkoje. Vien tik toks augimas nereiškia, kad nebuvo žalos, todėl jis turėtų būti vertinamas kaip vykdomo Sąjungos pramonės restruktūrizavimo dalis. |
| --- | --- |

(102)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atsargų padėtis šiek tiek pagerėjo – jos sumažėjo 14 %, o investicijos padidėjo 41 %. Tačiau investicijos buvo būtinos Sąjungos gamintojams, kad jie, be kita ko, galėtų konkuruoti rinkoje. Vien tik toks augimas nereiškia, kad nebuvo žalos, todėl jis turėtų būti vertinamas kaip vykdomo Sąjungos pramonės restruktūrizavimo dalis.

| (103) | Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(103)

Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes Komisija padarė išvadą, kad Sąjungos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

5.   ŽALOS TĘSIMOSI TIKIMYBĖ

5.1.   Numatomos importo apimties poveikis ir poveikis kainoms panaikinus priemones

| (104) | 57 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus priemones importas iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina tęstųsi. |
| --- | --- |

(104)

57 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė išvadą, kad labai tikėtina, jog panaikinus priemones importas iš nagrinėjamosios šalies dempingo kaina tęstųsi.

| (105) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė per peržiūros tiriamąjį laikotarpį patyrė materialinę žalą, todėl, be kita ko, sumažėjo gamyba, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas ir toliau nebuvo gauta pelno, kaip nurodyta 101 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(105)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad Sąjungos pramonė per peržiūros tiriamąjį laikotarpį patyrė materialinę žalą, todėl, be kita ko, sumažėjo gamyba, pardavimo apimtis, rinkos dalis, užimtumas ir toliau nebuvo gauta pelno, kaip nurodyta 101 konstatuojamojoje dalyje.

| (106) | Nepaisant didelių muitų, importo iš Kinijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo ir Kinijos rinkos dalis padvigubėjo (žr. 65 konstatuojamąją dalį). Atsižvelgiant į tai, kad per PTL nustatyti dideli priverstinio kainų mažinimo skirtumai, spaudimas mažinti kainas Sąjungos rinkoje tebebuvo labai didelis. |
| --- | --- |

(106)

Nepaisant didelių muitų, importo iš Kinijos apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį labai padidėjo ir Kinijos rinkos dalis padvigubėjo (žr. 65 konstatuojamąją dalį). Atsižvelgiant į tai, kad per PTL nustatyti dideli priverstinio kainų mažinimo skirtumai, spaudimas mažinti kainas Sąjungos rinkoje tebebuvo labai didelis.

| (107) | Be to, kaip minėta 52 konstatuojamojoje dalyje, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nepanaudoti Kinijos pajėgumai beveik tris kartus viršijo Sąjungos suvartojimą. Todėl, jei priemonės bus panaikintos, tikėtina, kad didelis nagrinėjamojo produkto kiekis pateks į Sąjungos rinką. |
| --- | --- |

(107)

Be to, kaip minėta 52 konstatuojamojoje dalyje, per peržiūros tiriamąjį laikotarpį nepanaudoti Kinijos pajėgumai beveik tris kartus viršijo Sąjungos suvartojimą. Todėl, jei priemonės bus panaikintos, tikėtina, kad didelis nagrinėjamojo produkto kiekis pateks į Sąjungos rinką.

| (108) | Atsižvelgiant į buvusią ir dabartinę nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų kainų praktiką, manoma, kad ir toliau bus importuojama dempingo kainomis, todėl bus smarkiai priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Importas dempingo kaina neabejotinai turėtų neigiamo poveikio Sąjungos pramonei. Sąjungos pramonei būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas, todėl Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai dar labiau pablogėtų. Šie importuojami produktai ir toliau užimtų rinkos dalį Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonės sąskaita. Dėl to Sąjungos pramonės pajėgumų panaudojimas, vienas svarbiausių veiksnių, lėmusių neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu, dar labiau sumažėtų. |
| --- | --- |

(108)

Atsižvelgiant į buvusią ir dabartinę nagrinėjamųjų šalių eksportuojančių gamintojų kainų praktiką, manoma, kad ir toliau bus importuojama dempingo kainomis, todėl bus smarkiai priverstinai mažinamos Sąjungos pramonės kainos. Importas dempingo kaina neabejotinai turėtų neigiamo poveikio Sąjungos pramonei. Sąjungos pramonei būtų daromas dar didesnis spaudimas mažinti kainas, todėl Sąjungos pramonės finansiniai rezultatai dar labiau pablogėtų. Šie importuojami produktai ir toliau užimtų rinkos dalį Sąjungos rinkoje Sąjungos pramonės sąskaita. Dėl to Sąjungos pramonės pajėgumų panaudojimas, vienas svarbiausių veiksnių, lėmusių neigiamus Sąjungos pramonės rezultatus nagrinėjamuoju laikotarpiu, dar labiau sumažėtų.

| (109) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad panaikinus galiojančias priemones, tikriausiai būtų daroma tolesnė žala Sąjungos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(109)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad panaikinus galiojančias priemones, tikriausiai būtų daroma tolesnė žala Sąjungos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalyje.

6.   SĄJUNGOS INTERESAI

| (110) | Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Kinijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai. |
| --- | --- |

(110)

Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį Komisija nagrinėjo, ar toliau Kinijai taikant galiojančias antidempingo priemones nebūtų pažeisti visos Sąjungos interesai. Vertinant Sąjungos interesus įvertinti visi susiję, t. y. Sąjungos pramonės, importuotojų ir naudotojų, interesai.

| (111) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį. |
| --- | --- |

(111)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnio 2 dalį.

| (112) | Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo tęsimosi tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams. |
| --- | --- |

(112)

Atsižvelgiant į tai buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl dempingo tęsimosi tikimybės, esama įtikinamų priežasčių, dėl kurių būtų galima daryti išvadą, kad tolesnis galiojančių priemonių taikymas prieštarautų Sąjungos interesams.

6.1.   Sąjungos pramonės interesai

| (113) | Galiojančios antidempingo priemonės nesutrukdė importuoti į Sąjungą dempingo kaina ir Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį patyrė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(113)

Galiojančios antidempingo priemonės nesutrukdė importuoti į Sąjungą dempingo kaina ir Sąjungos pramonė per nagrinėjamąjį laikotarpį patyrė materialinę žalą.

| (114) | Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Pastangos racionalizuoti gamybos procesą ir padidinti konkurencingumą ir kokybę per PTL davė rezultatų – padidėjo našumas (6 %) ir sumažėjo gamybos pajėgumai (11 %). Tai taip pat buvo matyti iš investicijų (žr. 98 konstatuojamąją dalį). Be to, Sąjungos pramonės eksporto veiklos pelningumas kito teigiamai ir ji buvo konkurencinga trečiųjų šalių rinkose (nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų eksportas išaugo 10 %). |
| --- | --- |

(114)

Sąjungos pramonė pasirodė esanti struktūriškai gyvybinga pramonė. Pastangos racionalizuoti gamybos procesą ir padidinti konkurencingumą ir kokybę per PTL davė rezultatų – padidėjo našumas (6 %) ir sumažėjo gamybos pajėgumai (11 %). Tai taip pat buvo matyti iš investicijų (žr. 98 konstatuojamąją dalį). Be to, Sąjungos pramonės eksporto veiklos pelningumas kito teigiamai ir ji buvo konkurencinga trečiųjų šalių rinkose (nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų eksportas išaugo 10 %).

| (115) | Nustojus galioti priemonėms veikiausiai labai padidėtų importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies ir dėl to dar labiau pablogėtų Sąjungos pramonės padėtis. Tikėtina, kad dėl tokio importo padidėjimo, be kitų dalykų, būtų prarasta dar didesnė rinkos dalis, sumažėtų pardavimo kaina bei pajėgumų panaudojimas ir apskritai dar labiau pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis. |
| --- | --- |

(115)

Nustojus galioti priemonėms veikiausiai labai padidėtų importas dempingo kaina iš nagrinėjamosios šalies ir dėl to dar labiau pablogėtų Sąjungos pramonės padėtis. Tikėtina, kad dėl tokio importo padidėjimo, be kitų dalykų, būtų prarasta dar didesnė rinkos dalis, sumažėtų pardavimo kaina bei pajėgumų panaudojimas ir apskritai dar labiau pablogėtų Sąjungos pramonės finansinė padėtis.

| (116) | Todėl Komisija padarė išvadą, kad toliau taikant antidempingo priemones Kinijai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams. |
| --- | --- |

(116)

Todėl Komisija padarė išvadą, kad toliau taikant antidempingo priemones Kinijai nebūtų prieštaraujama Sąjungos pramonės interesams.

6.2.   Nesusijusių importuotojų ir naudotojų interesai

| (117) | Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo dvylika importuotojų, bet tik šeši pranešė apie VVJD importą iš nagrinėjamosios šalies. Atrinkti trys nesusiję importuotojai, kurie sudarė 15 % visos importo iš Kinijos apimties per PTL. Nagrinėjamasis produktas vidutiniškai sudarė tik apie 10 % viso jų pardavimo. Jų verslo veikla, susijusi su nagrinėjamuoju produktu, buvo pelninga. Atsižvelgiant į tai galiojančios priemonės neturėjo didelės įtakos patikrintiems importuotojams. |
| --- | --- |

(117)

Atliekant šį tyrimą bendradarbiavo dvylika importuotojų, bet tik šeši pranešė apie VVJD importą iš nagrinėjamosios šalies. Atrinkti trys nesusiję importuotojai, kurie sudarė 15 % visos importo iš Kinijos apimties per PTL. Nagrinėjamasis produktas vidutiniškai sudarė tik apie 10 % viso jų pardavimo. Jų verslo veikla, susijusi su nagrinėjamuoju produktu, buvo pelninga. Atsižvelgiant į tai galiojančios priemonės neturėjo didelės įtakos patikrintiems importuotojams.

| (118) | Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importuotojai toliau dideliais kiekiais importavo nagrinėjamąjį produktą ir netgi padidino importo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį. Dėl tų pačių priežasčių nepanašu, kad toliau taikant priemones jų ekonominė padėtis ateityje pablogėtų. |
| --- | --- |

(118)

Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad importuotojai toliau dideliais kiekiais importavo nagrinėjamąjį produktą ir netgi padidino importo apimtis per nagrinėjamąjį laikotarpį. Dėl tų pačių priežasčių nepanašu, kad toliau taikant priemones jų ekonominė padėtis ateityje pablogėtų.

| (119) | Atliekant dabartinį tyrimą nė vienas naudotojas nebendradarbiavo ir nepranešė apie save. Tai, kad jie nebendradarbiavo, patvirtina pradinio tyrimo išvadas, kad VVJD sudaro labai mažą jų visų gamybos sąnaudų dalį ir kad dėl galiojančių priemonių jų konkurencingumas nesumažėjo. |
| --- | --- |

(119)

Atliekant dabartinį tyrimą nė vienas naudotojas nebendradarbiavo ir nepranešė apie save. Tai, kad jie nebendradarbiavo, patvirtina pradinio tyrimo išvadas, kad VVJD sudaro labai mažą jų visų gamybos sąnaudų dalį ir kad dėl galiojančių priemonių jų konkurencingumas nesumažėjo.

6.3.   Išvada dėl Sąjungos interesų

| (120) | Remdamasi pirmiau išdėstyta informacija Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, dėl kurių nebūtų galima pratęsti galiojančių antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(120)

Remdamasi pirmiau išdėstyta informacija Komisija padarė išvadą, kad nėra jokių įtikinamų priežasčių, dėl kurių nebūtų galima pratęsti galiojančių antidempingo priemonių.

7.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (121) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikroms importuojamoms Kinijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos. |
| --- | --- |

(121)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį tam tikroms importuojamoms Kinijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms taikomos antidempingo priemonės turėtų būti toliau taikomos.

| (122) | Todėl importuojamam Kinijos kilmės nagrinėjamam produktui nustatytos priemonės turėtų būti toliau taikomos ir iš Taivano (14), Indonezijos (15), Šri Lankos (16) ir Filipinų (17) siunčiamam produktui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų kilmės. |
| --- | --- |

(122)

Todėl importuojamam Kinijos kilmės nagrinėjamam produktui nustatytos priemonės turėtų būti toliau taikomos ir iš Taivano (14), Indonezijos (15), Šri Lankos (16) ir Filipinų (17) siunčiamam produktui, deklaruojamam arba nedeklaruojamam kaip Taivano, Indonezijos, Šri Lankos ir Filipinų kilmės.

| (123) | Šis reglamentas atitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(123)

Šis reglamentas atitinka pagrindinio reglamento 15 straipsnio 1 dalimi įsteigto komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamoms Kinijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms (išskyrus lietines jungiamąsias detales, junges ir jungiamąsias detales su įsriegtais sriegiais) iš geležies arba plieno (neįskaitant nerūdijančio plieno), kurių didžiausias išorinis skersmuo neviršija 609,6 mm, kurios naudojamos privirinimui sandūriniu būdu ar kitiems tikslams ir kurių KN kodai šiuo metu yra ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 ir ex 7307 99 80 (TARIC kodai 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 ir 7307998098), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

2.   Galutinio antidempingo muito, taikomo 1 dalyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Sąjungos pasienyje prieš sumokant muitą, norma yra tokia:

| Šalis | Bendrovė | Muito norma (%) | Papildomi TARIC kodai |
| --- | --- | --- | --- |
| Kinija | Visos bendrovės | 58,6 | — |

Šalis

Bendrovė

Muito norma (%)

Papildomi TARIC kodai

Kinija

Visos bendrovės

58,6

—

3.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 343, 2009 12 22, p. 51.

1

(2)  1996 m. kovo 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 584/96, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms Kinijos Liaudies Respublikos, Kroatijos ir Tailando kilmės vamzdžių ar vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno ir galutinai surenkamas laikinasis muitas (OL L 84, 1996 4 3, p. 1).

2

(3)  2009 m. rugpjūčio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 803/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš Taivano siunčiamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. taikytas atleidimas nuo antidempingo priemonių (OL L 233, 2009 9 4, p. 1).

3

Chup Hsin Enterprise Co. Ltd.

Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.

(4)  2003 m. birželio 2 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 964/2003, įvedantis galutinius antidempingo muitus tam tikrų vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika ir Tailandas, bei siunčiamų iš Taivanio, nepaisant to, ar deklaruota jog kilmės šalis yra Taivanis, ar ne, importui (OL L 139, 2003 6 6, p. 1).

4

(5)  2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2052/2004, išplečiantis galutinio antidempingo muito, įvesto Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės importuojamoms geležies arba plieno vamzdžių arba vamzdelių jungiamosioms detalėms, taikymą geležies arba plieno vamzdžių ar vamzdelių jungiamosioms detalėms, kurios yra siunčiamos iš Indonezijos, nepaisant to, ar nurodyta kilmės šalis Indonezija, ar ne (OL L 355, 2004 12 1, p. 4).

5

(6)  2004 m. lapkričio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2053/2004, išplečiantis galutinių antidempingo muitų, įvestų Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, kurių kilmės šalis yra Kinijos Liaudies Respublika, importui, taikymą vamzdžių ar vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies ar plieno, siunčiamų iš Šri Lankos, nepaisant to, ar deklaruota, kad kilmės šalis yra Šri Lanka, ar ne, importui (OL L 355, 2004 12 1, p. 9).

6

(7)  2006 m. balandžio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 655/2006, išplečiantis Reglamentu (EB) Nr. 964/2003 Kinijos Liaudies Respublikos kilmės vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies arba plieno importui nustatyto galutinio antidempingo muito taikymą vamzdžių arba vamzdelių jungiamųjų detalių iš geležies arba plieno, įvežamų iš Filipinų, deklaruotų arba nedeklaruotų kaip Filipinų kilmės, importui (OL L 116, 2006 4 29, p. 1).

7

(8)  2013 m. sausio 17 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 78/2013, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir galutinai surenkamas laikinasis muitas, nustatytas tam tikroms importuojamoms Rusijos ir Turkijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies arba plieno (OL L 27, 2013 1 29, p. 1).

8

(9)  2014 m. gruodžio 2 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 1283/2014, kuriuo, atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 2 dalį, tam tikroms importuojamoms Korėjos Respublikos ir Malaizijos kilmės vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno nustatomas galutinis antidempingo muitas (OL L 347, 2014 12 3, p. 17).

9

(10)  OL C 297, 2014 9 4, p. 12.

10

(11)  OL C 366, 2013 12 14, p. 35.

11

(12)  OL C 295, 2014 9 3, p. 6.

12

(13)  2009 m. rugpjūčio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 803/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės, taip pat iš Taivano siunčiamoms vamzdžių ir vamzdelių jungiamosioms detalėms iš geležies ar plieno, deklaruotoms kaip Taivano kilmės arba ne, ir panaikinamas Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. ir Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. taikytas atleidimas nuo antidempingo priemonių (OL L 233, 2009 9 4, p. 1).

13

Chup Hsin Enterprise Co. Ltd.

Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd.

(14)  Reglamentas (EB) Nr. 964/2003.

14

(15)  Reglamentas (EB) Nr. 2052/2004.

15

(16)  Reglamentas (EB) Nr. 2053/2004.

16

(17)  Reglamentas (EB) Nr. 655/2006..

17

---

| 28.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 282/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 282/32

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO REGLAMENTAS (ES) 2015/1935

2015 m. spalio 27 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308//2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (1),

atsižvelgdama į 2011 m. birželio 7 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 543/2011, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo vaisių bei daržovių ir perdirbtų vaisių bei daržovių sektoriuose taisyklės (2), ypač į jo 136 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje; |
| --- | --- |

(1)

Įgyvendinimo reglamentu (ES) Nr. 543/2011, atsižvelgiant į daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, nustatomi kriterijai, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, nurodytiems jo XVI priedo A dalyje;

| (2) | remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną, |
| --- | --- |

(2)

remiantis Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnio 1 dalimi, standartinė importo vertė apskaičiuojama kiekvieną darbo dieną atsižvelgiant į kintančius kasdienius duomenis. Todėl šis reglamentas turėtų įsigalioti jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 543/2011 136 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 27 d.

Komisijos vardu

Pirmininko pavedimu

Jerzy PLEWA

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

1

(2)  OL L 157, 2011 6 15, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | AL | 43,6 |
| MA | 95,1 |
| MK | 86,8 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 84,4 |
| 0707 00 05 | AL | 32,3 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 72,2 |
| 0709 93 10 | MA | 116,3 |
| TR | 144,3 |
| ZZ | 130,3 |
| 0805 50 10 | AR | 130,2 |
| TR | 107,0 |
| UY | 83,2 |
| ZA | 133,8 |
| ZZ | 113,6 |
| 0806 10 10 | BR | 251,7 |
| EG | 210,4 |
| LB | 234,5 |
| MK | 88,0 |
| PE | 75,0 |
| TR | 177,3 |
| ZZ | 172,8 |
| 0808 10 80 | AL | 23,1 |
| CL | 85,3 |
| NZ | 143,1 |
| ZA | 138,5 |
| ZZ | 97,5 |
| 0808 30 90 | TR | 135,8 |
| ZZ | 135,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

AL

43,6

MA

95,1

MK

86,8

TR

112,1

ZZ

84,4

0707 00 05

AL

32,3

TR

112,1

ZZ

72,2

0709 93 10

MA

116,3

TR

144,3

ZZ

130,3

0805 50 10

AR

130,2

TR

107,0

UY

83,2

ZA

133,8

ZZ

113,6

0806 10 10

BR

251,7

EG

210,4

LB

234,5

MK

88,0

PE

75,0

TR

177,3

ZZ

172,8

0808 10 80

AL

23,1

CL

85,3

NZ

143,1

ZA

138,5

ZZ

97,5

0808 30 90

TR

135,8

ZZ

135,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra nustatyta 2012 m. lapkričio 27 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 1106/2012, kuriuo dėl šalių ir teritorijų nomenklatūros atnaujinimo įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 471/2009 dėl Bendrijos statistikos, susijusios su išorės prekyba su ES nepriklausančiomis šalimis (OL L 328, 2012 11 28, p. 7). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

SPRENDIMAI

| 28.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 282/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 282/34

---

KOMISIJOS DELEGUOTASIS SPRENDIMAS (ES) 2015/1936

2015 m. liepos 8 d.

dėl ventiliacijos kanalams ir vamzdžiams taikomų eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemų pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos ir panaikinama Tarybos direktyva 89/106/EEB (1), ypač į jo 60 straipsnio h punktą,

kadangi:

| (1) | orui ventiliuoti skirtų ventiliacijos kanalų ir vamzdžių eksploatacinių savybių pastovumo vertinimas ir tikrinimas turėtų būti atliekamas pagal Reglamento (ES) Nr. 305/2011 V priede nustatytas sistemas; |
| --- | --- |

(1)

orui ventiliuoti skirtų ventiliacijos kanalų ir vamzdžių eksploatacinių savybių pastovumo vertinimas ir tikrinimas turėtų būti atliekamas pagal Reglamento (ES) Nr. 305/2011 V priede nustatytas sistemas;

| (2) | todėl būtina nustatyti, kurios eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemos taikytinos orui ventiliuoti skirtų ventiliacijos kanalams ir vamzdžiams. Tai gamintojams sudarytų sąlygas veiksmingiau patekti į vidaus rinką ir kartu padėtų didinti visos statybų pramonės konkurencingumą; |
| --- | --- |

(2)

todėl būtina nustatyti, kurios eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemos taikytinos orui ventiliuoti skirtų ventiliacijos kanalams ir vamzdžiams. Tai gamintojams sudarytų sąlygas veiksmingiau patekti į vidaus rinką ir kartu padėtų didinti visos statybų pramonės konkurencingumą;

| (3) | šis sprendimas turėtų būti taikomas tik tiems produktams, kurie nepatenka į kitų Europos Sąjungos teisės aktų taikymo sritį. Todėl jis neturėtų būti taikomas stacionariose gaisro gesinimo sistemose naudojamiems kanalams ir vamzdžiams, nes jiems jau taikomi Komisijos sprendimas 96/577/EB (2) ir Komisijos sprendimas 1999/472/EB (3), |
| --- | --- |

(3)

šis sprendimas turėtų būti taikomas tik tiems produktams, kurie nepatenka į kitų Europos Sąjungos teisės aktų taikymo sritį. Todėl jis neturėtų būti taikomas stacionariose gaisro gesinimo sistemose naudojamiems kanalams ir vamzdžiams, nes jiems jau taikomi Komisijos sprendimas 96/577/EB (2) ir Komisijos sprendimas 1999/472/EB (3),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Šis sprendimas taikomas I priede nurodytiems ventiliacijos kanalams ir vamzdžiams.

2 straipsnis

1 straipsnyje nurodytų produktų pagrindinių charakteristikų eksploatacinių savybių pastovumas vertinamas ir tikrinamas pagal II priede nurodytas sistemas.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje 2015 m. liepos 8 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  OL L 88, 2011 4 4, p. 5.

1

(2)  1996 m. birželio 24 d. Komisijos sprendimas 96/577/EB dėl statybos produktų atitikties įvertinimo procedūros pagal Tarybos direktyvos 89/106/EEB 20 straipsnio 2 dalį dėl stacionarių gaisro gesinimo sistemų (OL L 254, 1996 10 8, p. 44).

2

(3)  1999 m. liepos 1 d. Komisijos sprendimas 1999/472/EB dėl statybos produktų atitikties atestavimo tvarkos, susijusios su vamzdžiais, cisternomis ir pagalbiniais įrenginiais, neturinčiais sąlyčio su žmonėms vartoti skirtu vandeniu, pagal Tarybos direktyvos 89/106/EEB 20 straipsnio 2 dalį (OL L 184, 1999 7 17, p. 42).

3

---

I PRIEDAS

PRODUKTAI

Produktai, kuriems taikomas šis sprendimas:

| 1. | Orui ventiliuoti skirti ventiliacijos kanalai ir vamzdžiai. |
| --- | --- |

1.

Orui ventiliuoti skirti ventiliacijos kanalai ir vamzdžiai.

---

II PRIEDAS

EKSPLOATACINIŲ SAVYBIŲ PASTOVUMO VERTINIMO IR TIKRINIMO SISTEMOS

Produktams, kuriems taikomas šis sprendimas, atsižvelgiant į jų esmines charakteristikas, taikomos šios eksploatacinių savybių pastovumo ir tikrinimo sistemos:

1 lentelė

Visoms esminėms charakteristikoms, išskyrus reakcijai į ugnį

| Produktai | Esminės charakteristikos | Taikomos eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemos, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 305/2011 V priede |
| --- | --- | --- |
| Oro ventiliavimui skirti ventiliacijos kanalai ir vamzdžiai | Visoms esminėms charakteristikoms, išskyrus reakcijai į ugnį | 3 |

Produktai

Esminės charakteristikos

Taikomos eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemos, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 305/2011 V priede

Oro ventiliavimui skirti ventiliacijos kanalai ir vamzdžiai

Visoms esminėms charakteristikoms, išskyrus reakcijai į ugnį

3

2 lentelė

Tik reakcijai į ugnį

Visiems 1 lentelės pirmame stulpelyje nurodytiems produktams, priklausomai nuo jų pogrupio, taikomos šios eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemos:

| Produktų pogrupiai | Taikomos eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemos, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 305/2011 V priede |
| --- | --- |
| Produktai, kurių reakcijos į ugnį klasifikavimas pagerinamas vieno aiškiai apibrėžiamo gamybos proceso etapu (pvz., pridedant antipirenų arba ribojant organinių medžiagų naudojimą) | 1 |
| Produktams, kurių reakcijos į ugnį klasifikavimui neatliekant bandymų egzistuoja galiojantis Europos teisinis pagrindas | 4 |
| Produktai, nepriklausantys 1 ir 2 eilutėse nurodytiems pogrupiams | 3 |

Produktų pogrupiai

Taikomos eksploatacinių savybių pastovumo vertinimo ir tikrinimo sistemos, nurodytos Reglamento (ES) Nr. 305/2011 V priede

Produktai, kurių reakcijos į ugnį klasifikavimas pagerinamas vieno aiškiai apibrėžiamo gamybos proceso etapu (pvz., pridedant antipirenų arba ribojant organinių medžiagų naudojimą)

1

Produktams, kurių reakcijos į ugnį klasifikavimui neatliekant bandymų egzistuoja galiojantis Europos teisinis pagrindas

4

Produktai, nepriklausantys 1 ir 2 eilutėse nurodytiems pogrupiams

3

---

| 28.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 282/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 282/37

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS (ES) 2015/1937

2015 m. spalio 21 d.

kuriuo įsteigiama nepriklausoma patariamoji Europos fiskalinė valdyba

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį ir į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

kadangi:

| (1) | Stabilumo ir augimo paktu siekiama užtikrinti biudžetinę drausmę Sąjungoje ir jame nustatyta perviršinio valdžios sektoriaus deficito prevencijos ir padėties ištaisymo sistema, o sugriežtinta biudžeto politikos priežiūra taikoma valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro; |
| --- | --- |

(1)

Stabilumo ir augimo paktu siekiama užtikrinti biudžetinę drausmę Sąjungoje ir jame nustatyta perviršinio valdžios sektoriaus deficito prevencijos ir padėties ištaisymo sistema, o sugriežtinta biudžeto politikos priežiūra taikoma valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro;

| (2) | Komisijai ir Tarybai suteikti įgaliojimai dėl daugiašalės priežiūros sistemos yra įtvirtinti Sutartyse ir Sąjungos antrinės teisės aktuose; |
| --- | --- |

(2)

Komisijai ir Tarybai suteikti įgaliojimai dėl daugiašalės priežiūros sistemos yra įtvirtinti Sutartyse ir Sąjungos antrinės teisės aktuose;

| (3) | penkių pirmininkų pranešime „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“ siūloma stiprinti dabartinę ekonomikos valdymo sistemą sukuriant patariamąją Europos fiskalinę valdybą. Valdyba, kaip patariamoji institucija, turėtų padėti Komisijai vykdyti daugiašalę euro zonos priežiūrą. Tai nedaro poveikio Sutartyje įtvirtintiems Komisijos įgaliojimams; |
| --- | --- |

(3)

penkių pirmininkų pranešime „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“ siūloma stiprinti dabartinę ekonomikos valdymo sistemą sukuriant patariamąją Europos fiskalinę valdybą. Valdyba, kaip patariamoji institucija, turėtų padėti Komisijai vykdyti daugiašalę euro zonos priežiūrą. Tai nedaro poveikio Sutartyje įtvirtintiems Komisijos įgaliojimams;

| (4) | Valdyba turėtų pateikti Komisijai Sąjungos fiskalinės sistemos įgyvendinimo vertinimą, visų pirma apie horizontalųjį sprendimų nuoseklumą ir biudžeto priežiūros vykdymą, labai rimto taisyklių nesilaikymo atvejus ir dabartinių fiskalinės politikos krypčių euro zonoje ir nacionaliniu lygmeniu tinkamumą; |
| --- | --- |

(4)

Valdyba turėtų pateikti Komisijai Sąjungos fiskalinės sistemos įgyvendinimo vertinimą, visų pirma apie horizontalųjį sprendimų nuoseklumą ir biudžeto priežiūros vykdymą, labai rimto taisyklių nesilaikymo atvejus ir dabartinių fiskalinės politikos krypčių euro zonoje ir nacionaliniu lygmeniu tinkamumą;

| (5) | kadangi Stabilumo ir augimo pakte daugiausia dėmesio skiriama nacionaliniams biudžetams, o bendros fiskalinės politikos kryptys nenustatomos, Valdyba taip pat turėtų prisidėti prie to, kad diskusija Komisijoje apie biudžeto politikos bendrą poveikį euro zonai ir nacionaliniu lygmeniu taptų labiau pagrįsta informacija, siekiant užtikrinti tinkamas fiskalinės politikos kryptis euro zonoje laikantis Stabilumo ir augimo pakto taisyklių; |
| --- | --- |

(5)

kadangi Stabilumo ir augimo pakte daugiausia dėmesio skiriama nacionaliniams biudžetams, o bendros fiskalinės politikos kryptys nenustatomos, Valdyba taip pat turėtų prisidėti prie to, kad diskusija Komisijoje apie biudžeto politikos bendrą poveikį euro zonai ir nacionaliniu lygmeniu taptų labiau pagrįsta informacija, siekiant užtikrinti tinkamas fiskalinės politikos kryptis euro zonoje laikantis Stabilumo ir augimo pakto taisyklių;

| (6) | Europos fiskalinė valdyba savo užduotis turėtų atlikti nepriklausomai, o savo nuomones parengti nepriklausomai nuo bet kurios nacionalinės arba Europos institucijos, įstaigos, biuro ar agentūros. Jos sekretoriatas administraciniu požiūriu turėtų būti priskirtas prie Komisijos Generalinio sekretoriato, |
| --- | --- |

(6)

Europos fiskalinė valdyba savo užduotis turėtų atlikti nepriklausomai, o savo nuomones parengti nepriklausomai nuo bet kurios nacionalinės arba Europos institucijos, įstaigos, biuro ar agentūros. Jos sekretoriatas administraciniu požiūriu turėtų būti priskirtas prie Komisijos Generalinio sekretoriato,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Įsteigimas

Įsteigiama nepriklausoma Europos fiskalinė valdyba (toliau – Valdyba).

2 straipsnis

Misija ir užduotys

1.   Valdyba, kaip patariamoji institucija, padeda Komisijai vykdyti daugiašalę biudžeto priežiūrą euro zonoje, kaip nustatyta SESV 121, 126 ir 136 straipsniuose.

2.   1 dalyje nurodytu tikslu Valdyba atlieka šias užduotis:

| a) | Valdyba pateikia Komisijai Sąjungos fiskalinės sistemos įgyvendinimo vertinimą, visų pirma apie horizontalųjį sprendimų nuoseklumą ir biudžeto priežiūros vykdymą, labai rimto taisyklių nesilaikymo atvejus ir dabartinių fiskalinės politikos krypčių euro zonoje ir nacionaliniu lygmeniu tinkamumą. Šiame vertinime Valdyba gali pateikti pasiūlymų ir dėl būsimos Sąjungos fiskalinės sistemos raidos; |
| --- | --- |

a)

Valdyba pateikia Komisijai Sąjungos fiskalinės sistemos įgyvendinimo vertinimą, visų pirma apie horizontalųjį sprendimų nuoseklumą ir biudžeto priežiūros vykdymą, labai rimto taisyklių nesilaikymo atvejus ir dabartinių fiskalinės politikos krypčių euro zonoje ir nacionaliniu lygmeniu tinkamumą. Šiame vertinime Valdyba gali pateikti pasiūlymų ir dėl būsimos Sąjungos fiskalinės sistemos raidos;

| b) | remdamasi ekonominiu vertinimu, Valdyba teikia rekomendacijas Komisijai dėl galimų visai euro zonai tinkamų fiskalinės politikos krypčių. Ji gali patarti Komisijai dėl tinkamų nacionalinių fiskalinės politikos krypčių, atitinkančių jos rekomendaciją dėl bendrų fiskalinės politikos krypčių euro zonoje laikantis Stabilumo ir augimo pakto taisyklių. Jei ji nustato riziką, kuri kelia grėsmę tinkamam Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, rekomendacijoje Valdyba itin daug dėmesio skiria Stabilumo ir augimo pakte numatytoms politikos galimybėms; |
| --- | --- |

b)

remdamasi ekonominiu vertinimu, Valdyba teikia rekomendacijas Komisijai dėl galimų visai euro zonai tinkamų fiskalinės politikos krypčių. Ji gali patarti Komisijai dėl tinkamų nacionalinių fiskalinės politikos krypčių, atitinkančių jos rekomendaciją dėl bendrų fiskalinės politikos krypčių euro zonoje laikantis Stabilumo ir augimo pakto taisyklių. Jei ji nustato riziką, kuri kelia grėsmę tinkamam Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, rekomendacijoje Valdyba itin daug dėmesio skiria Stabilumo ir augimo pakte numatytoms politikos galimybėms;

| c) | Valdyba bendradarbiauja su nacionalinėmis fiskalinėmis tarybomis, nurodytomis Tarybos direktyvos 2011/85/ES (1) 6 straipsnio 1 dalies b punkte. Valdybos ir nacionalinių fiskalinių tarybų bendradarbiavimu pirmiausia siekiama keistis geriausia patirtimi ir padėti suprasti su Sąjungos fiskaline sistema susijusius klausimus; |
| --- | --- |

c)

Valdyba bendradarbiauja su nacionalinėmis fiskalinėmis tarybomis, nurodytomis Tarybos direktyvos 2011/85/ES (1) 6 straipsnio 1 dalies b punkte. Valdybos ir nacionalinių fiskalinių tarybų bendradarbiavimu pirmiausia siekiama keistis geriausia patirtimi ir padėti suprasti su Sąjungos fiskaline sistema susijusius klausimus;

| d) | Pirmininkui paprašius, Valdyba teikia ad hoc rekomendacijas. |
| --- | --- |

d)

Pirmininkui paprašius, Valdyba teikia ad hoc rekomendacijas.

3 straipsnis

Sudėtis

1.   Valdybą sudaro pirmininkas ir keturi nariai.

2.   Pirmininkas yra atsakingas už Valdybai pavestų užduočių vykdymo priežiūrą ir jos tinkamo veikimo užtikrinimą. Jis (ji) sušaukia Valdybos posėdžius ir jiems pirmininkauja. Pirmininką ir vieną narį skiria Komisija, remdamasi Komisijos pirmininko siūlymu ir pasikonsultavusi su pirmininko pavaduotoju, atsakingu už eurą ir socialinį dialogą, ir už ekonomikos ir finansų reikalus, mokesčius ir muitus atsakingu Komisijos nariu. Kitus tris narius skiria Komisija, remdamasi Komisijos pirmininko siūlymu ir pasikonsultavusi su nacionalinėmis fiskalinėmis tarybomis, Europos Centriniu Banku ir euro grupės darbo grupe. Visų Valdybos narių, įskaitant pirmininką, atžvilgiu taikoma lygių galimybių politika.

3.   Pirmininkas ir Valdybos nariai yra garsūs tarptautiniai ekspertai, paskirti atsižvelgiant į jų nuopelnus, gebėjimus, makroekonomikos ir viešųjų finansų išmanymą ir su fiskaline politika bei biudžeto valdymu susijusią patirtį.

4.   Valdybos nariai skiriami trejų metų laikotarpiui, kurį galima vieną kartą pratęsti.

5.   Pirmininkas ir Valdybos nariai skiriami specialiaisiais patarėjais, kurių statusas ir darbo užmokestis yra apibrėžti pagal Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 5, 123 ir 124 straipsnius.

6.   Pirmininko ir narių patirtas kelionės ir pragyvenimo išlaidas atlygina Komisija pagal galiojančias Komisijos nuostatas. Tos išlaidos atlyginamos neviršijant pagal metinę išteklių skyrimo procedūrą skirtų asignavimų.

7.   Valdybai talkina sekretoriatas, kurį sudaro sekretoriato vadovas ir paskirti pagalbiniai darbuotojai. Administraciniais tikslais sekretoriatas yra priskirtas Generaliniam sekretoriatui ir vykdo šią veiklą:

| a) | padeda Valdybai priimti sprendimus organizuodamas Valdybos posėdžius, peržiūrėdamas numatomus aptarti dokumentus ir stebėdamas veiklos pažangą, palyginti su Valdybos nustatytais prioritetais; |
| --- | --- |

a)

padeda Valdybai priimti sprendimus organizuodamas Valdybos posėdžius, peržiūrėdamas numatomus aptarti dokumentus ir stebėdamas veiklos pažangą, palyginti su Valdybos nustatytais prioritetais;

| b) | teikia kokybišką analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę paramą Valdybai, vadovaujant pirmininkui; |
| --- | --- |

b)

teikia kokybišką analitinę, statistinę, administracinę ir logistinę paramą Valdybai, vadovaujant pirmininkui;

| c) | užtikrina bendradarbiavimą su nacionalinėmis fiskalinėmis tarybomis, siekiant padėti Valdybai atlikti misiją ir užduotis pagal 2 straipsnį. |
| --- | --- |

c)

užtikrina bendradarbiavimą su nacionalinėmis fiskalinėmis tarybomis, siekiant padėti Valdybai atlikti misiją ir užduotis pagal 2 straipsnį.

8.   Vyriausiasis ekonomikos analitikas, nustatytas Sprendimu C(2015) 2665, eina sekretoriato vadovo pareigas. Jo (jos) užduotys apima pasirengimą Valdybos įsteigimui. Kiti sekretoriato nariai yra pareigūnai, laikinieji darbuotojai, sutartininkai ar deleguotieji nacionaliniai ekspertai, kuriuos atrinko sekretoriato vadovas, suderinęs su pirmininku. Visi sekretoriato nariai atrenkami atsižvelgiant į aukšto lygio kvalifikaciją ir patirtį Valdybos veiklai svarbiose srityse, ir yra paskiriami arba priskiriami (mis à disposition).

4 straipsnis

Nepriklausomumas

1.   Atlikdami savo užduotis Valdybos nariai veikia nepriklausomai ir neprašo Sąjungos institucijų ar įstaigų, kurios nors valstybės narės Vyriausybės ar bet kurios kitos viešosios ar privačiosios įstaigos jokių nurodymų ir jais nesivadovauja. Sekretoriato nariai vadovaujasi tik Valdybos nurodymais.

2.   Valdybos nariai pirmininkui atskleidžia informaciją apie bet kokius galimus interesų konfliktus, susijusius su konkrečiu vertinimu arba nuomone, ir pirmininkas imasi visų reikiamų priemonių ir gali nuspręsti, kad atitinkamas narys nedalyvautų rengiant ir priimant tą vertinimą arba nuomonę. Jei su tokia kliūtimi susiduria pirmininkas, klausimą sprendžia Valdyba.

5 straipsnis

Veikimas

1.   Valdyba rekomendacijas priima tik kai dalyvauja bent trys nariai, įskaitant pirmininką. Valdyba rekomendacijas siekia priimti bendru sutarimu. Jei pasiekti bendro sutarimo neįmanoma, ji gali priimti sprendimą paprasta posėdyje dalyvaujančių narių, įskaitant pirmininką, balsų dauguma. Susilaikymas balsuojant neskaičiuojamas kaip balsas. Jei balsai pasiskirsto po lygiai, lemiamą balsą turi pirmininkas.

2.   Valdyba nustato savo darbo tvarkos taisykles.

3.   Valdyba veikia vadovaudamasi savo darbo tvarkos taisyklėmis. Valdybos posėdžiai nėra vieši.

4.   Tarp Valdybos ir atitinkamų Komisijos tarnybų sudaromas susitarimo memorandumas, kuriame nustatomos praktinės sąlygos, susijusios su bendradarbiavimo aprėptimi ir priemonėmis, visų pirma prieigos prie svarbios informacijos sąlygos.

6 straipsnis

Skaidrumas

Valdyba skelbia metinę savo veiklos atskaitą, į kurią įtraukiamos Komisijai perduotų rekomendacijų ir vertinimų santraukos.

7 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

Šis sprendimas įsigalioja 2015 m. lapkričio 1 d.

Priimta Briuselyje 2015 m. spalio 21 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyva 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (OL L 306, 2011 11 23, p. 41).

1

dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms

---

GAIRĖS

| 28.10.2015 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 282/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.10.2015

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 282/41

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO GAIRĖS (ES) 2015/1938

2015 m. rugpjūčio 27 d.

kuriomis iš dalies keičiamos Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2015/27)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 127 straipsnio 2 dalies pirmą įtrauką,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 3 straipsnio 1 dalies pirmą įtrauką, 9 straipsnio 2 dalį, 12 straipsnio 1 dalį, 14 straipsnio 3 dalį, 18 straipsnio 2 dalį ir 20 straipsnio pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | bendrai pinigų politikai pasiekti reikia apibrėžti įrankius, priemones ir procedūras, kuriais naudojasi Eurosistema, kurią sudaro Europos Centrinis Bankas (ECB) ir nacionaliniai centriniai valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bankai (toliau – NCB), siekiant vienodai įgyvendinti tokią politiką visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro; |
| --- | --- |

(1)

bendrai pinigų politikai pasiekti reikia apibrėžti įrankius, priemones ir procedūras, kuriais naudojasi Eurosistema, kurią sudaro Europos Centrinis Bankas (ECB) ir nacionaliniai centriniai valstybių narių, kurių valiuta yra euro, bankai (toliau – NCB), siekiant vienodai įgyvendinti tokią politiką visose valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro;

| (2) | įgyvendinant Eurosistemos pinigų politikos sistemą turėtų būti užtikrinta, kad įvairios kitos sandorių šalys galėtų dalyvauti pagal vienodus tinkamumo kriterijus. Šie kriterijai yra apibrėžti siekiant užtikrinti vienodas sąlygas kitoms sandorių šalims valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, ir tai, kad kitos sandorių šalys atitiktų tam tikrus prudencinius ir operacinius reikalavimus; |
| --- | --- |

(2)

įgyvendinant Eurosistemos pinigų politikos sistemą turėtų būti užtikrinta, kad įvairios kitos sandorių šalys galėtų dalyvauti pagal vienodus tinkamumo kriterijus. Šie kriterijai yra apibrėžti siekiant užtikrinti vienodas sąlygas kitoms sandorių šalims valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, ir tai, kad kitos sandorių šalys atitiktų tam tikrus prudencinius ir operacinius reikalavimus;

| (3) | atsižvelgdama į naujausius teisės aktų pakeitimus bankų sąjungos įgyvendinimo srityje, Valdančioji taryba nusprendė patobulinti Eurosistemos pinigų politikos operacijų kitoms sandorio šalims taikomas taisykles; |
| --- | --- |

(3)

atsižvelgdama į naujausius teisės aktų pakeitimus bankų sąjungos įgyvendinimo srityje, Valdančioji taryba nusprendė patobulinti Eurosistemos pinigų politikos operacijų kitoms sandorio šalims taikomas taisykles;

| (4) | Valdančioji taryba nusprendė Eurosistemos įkaito sistemą papildyti nauja antrinės rinkos neturinčio tinkamo turto kategorija, konkrečiai – antrinės rinkos neturinčiomis skolos priemonėmis, užtikrintomis tinkamais kredito reikalavimais; |
| --- | --- |

(4)

Valdančioji taryba nusprendė Eurosistemos įkaito sistemą papildyti nauja antrinės rinkos neturinčio tinkamo turto kategorija, konkrečiai – antrinės rinkos neturinčiomis skolos priemonėmis, užtikrintomis tinkamais kredito reikalavimais;

| (5) | todėl Gairės ECB/2014/60 (1) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos, |
| --- | --- |

(5)

todėl Gairės ECB/2014/60 (1) turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos,

PRIĖMĖ ŠIAS GAIRES:

1 straipsnis

Gairės ECB/2014/60 iš dalies pakeičiamos taip:

| 1. | Gairių ECB/2014/60 pavadinimas pakeičiamas ir išdėstomas taip:
  „2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (Bendrųjų dokumentų gairės) (ECB/2014/60)“; |
| --- | --- |

1.

Gairių ECB/2014/60 pavadinimas pakeičiamas ir išdėstomas taip:

„2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (Bendrųjų dokumentų gairės) (ECB/2014/60)“;

| 2. | 2 straipsnio 10 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:
  „10.   kompetentinga institucija– pagal nacionalinę teisę oficialiai pripažinta viešojo sektoriaus institucija arba įstaiga, kuri pagal nacionalinę teisę yra įgaliota prižiūrėti įstaigas ir priklauso atitinkamoje valstybėje narėje veikiančiai priežiūros sistemai, įskaitant ECB, vykdant jam pavestus uždavinius pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (2);

  (2)  2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (OL L 287, 2013 10 29, p. 63).“;" |
| --- | --- |

2.

2 straipsnio 10 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:

„10.   kompetentinga institucija– pagal nacionalinę teisę oficialiai pripažinta viešojo sektoriaus institucija arba įstaiga, kuri pagal nacionalinę teisę yra įgaliota prižiūrėti įstaigas ir priklauso atitinkamoje valstybėje narėje veikiančiai priežiūros sistemai, įskaitant ECB, vykdant jam pavestus uždavinius pagal Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (2);

(2)  2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (OL L 287, 2013 10 29, p. 63).“;"

| 3. | 2 straipsnio 23 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:
  „23.   vidaus naudojimas– situacija, kai kita sandorio šalis, įsteigta valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro, pateikia įkaitu:






  a) | antrinę rinką turintį turtą, išleistą ir laikomą toje pačioje valstybėje narėje, kurioje yra jos buveinės NCB; |
| --- | --- | --- |

3.

2 straipsnio 23 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:

„23.   vidaus naudojimas– situacija, kai kita sandorio šalis, įsteigta valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro, pateikia įkaitu:

a)

antrinę rinką turintį turtą, išleistą ir laikomą toje pačioje valstybėje narėje, kurioje yra jos buveinės NCB;

| b) | kredito reikalavimus, kai kredito reikalavimų susitarimą reglamentuoja valstybės narės, kurioje yra jos buveinės NCB, teisės aktai; |
| --- | --- |

b)

kredito reikalavimus, kai kredito reikalavimų susitarimą reglamentuoja valstybės narės, kurioje yra jos buveinės NCB, teisės aktai;

| c) | MHUVP, kurias išleido subjektai, įsteigti valstybėje narėje, kurioje yra jos buveinės NCB; |
| --- | --- |

c)

MHUVP, kurias išleido subjektai, įsteigti valstybėje narėje, kurioje yra jos buveinės NCB;

| d) | antrinės rinkos neturinčias skolos priemones, užtikrintas tinkamais kredito reikalavimais, išleistas ir laikomas toje pačioje valstybėje narėje, kaip ir jos buveinės NCB;“; |
| --- | --- |

d)

antrinės rinkos neturinčias skolos priemones, užtikrintas tinkamais kredito reikalavimais, išleistas ir laikomas toje pačioje valstybėje narėje, kaip ir jos buveinės NCB;“;

| 4. | 2 straipsnyje įterpiama ši 42a dalis:
  „42a)   kapitalo atkūrimas natūra valstybės skolos priemonėmis– bet kokia forma atliekamas kredito įstaigos pasirašyto kapitalo padidinimas, jei visa suma ar jos dalis sumokama kredito įstaigai tiesiogiai pateikiant suverenios valstybės ar viešojo sektoriaus subjekto, teikiančio naują kapitalą kredito įstaigai, valstybės ar viešojo sektoriaus skolos priemones;“; |
| --- | --- |

4.

2 straipsnyje įterpiama ši 42a dalis:

„42a)   kapitalo atkūrimas natūra valstybės skolos priemonėmis– bet kokia forma atliekamas kredito įstaigos pasirašyto kapitalo padidinimas, jei visa suma ar jos dalis sumokama kredito įstaigai tiesiogiai pateikiant suverenios valstybės ar viešojo sektoriaus subjekto, teikiančio naują kapitalą kredito įstaigai, valstybės ar viešojo sektoriaus skolos priemones;“;

| 5. | 2 straipsnio 70 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:
  „70.   antrinės rinkos neturintis turtas– bet kuris šių rūšių turtas: terminuotieji indėliai, kredito reikalavimai, MHUSP ir antrinės rinkos neturinčios skolos priemonės, užtikrintos tinkamais kredito reikalavimais;“; |
| --- | --- |

5.

2 straipsnio 70 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:

„70.   antrinės rinkos neturintis turtas– bet kuris šių rūšių turtas: terminuotieji indėliai, kredito reikalavimai, MHUSP ir antrinės rinkos neturinčios skolos priemonės, užtikrintos tinkamais kredito reikalavimais;“;

| 6. | 2 straipsnyje įterpiama ši 70a dalis:
  „70a)   antrinės rinkos neturinčios skolos priemonės, užtikrintos tinkamais kredito reikalavimais (toliau – STKR)– skolos priemonės:






  a) | kurios yra tiesiogiai arba netiesiogiai užtikrintos kredito reikalavimais, atitinkančiais visus Eurosistemos kredito reikalavimų tinkamumo reikalavimus pagal ketvirtos dalies III antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnį, atsižvelgiant į 107f straipsnio nuostatas; |
| --- | --- | --- |

6.

2 straipsnyje įterpiama ši 70a dalis:

„70a)   antrinės rinkos neturinčios skolos priemonės, užtikrintos tinkamais kredito reikalavimais (toliau – STKR)– skolos priemonės:

a)

kurios yra tiesiogiai arba netiesiogiai užtikrintos kredito reikalavimais, atitinkančiais visus Eurosistemos kredito reikalavimų tinkamumo reikalavimus pagal ketvirtos dalies III antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnį, atsižvelgiant į 107f straipsnio nuostatas;

| b) | kurios turi dvigubą reikalavimo galimybę, nukreiptą į: i) kredito įstaigą, kuri yra susijusių kredito reikalavimų sukūrėja, ir ii) a punkte nurodytų pagrindinių kredito reikalavimų dinaminį užstato fondą; |
| --- | --- |

b)

kurios turi dvigubą reikalavimo galimybę, nukreiptą į: i) kredito įstaigą, kuri yra susijusių kredito reikalavimų sukūrėja, ir ii) a punkte nurodytų pagrindinių kredito reikalavimų dinaminį užstato fondą;

| c) | kurių rizika neišskaidoma;“; |
| --- | --- |

c)

kurių rizika neišskaidoma;“;

| 7. | 8 straipsnio 3 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:
  „3.   ECB koreguojamąsias operacijas gali vykdyti bet kurią Eurosistemos darbo dieną siekdamas neutralizuoti likvidumo disbalansą atsargų laikymo laikotarpiu. Jei sandorio diena, atsiskaitymo diena ir mokėjimo diena nėra NCB darbo dienos, atitinkamas NCB neprivalo atlikti tokių operacijų.“; |
| --- | --- |

7.

8 straipsnio 3 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:

„3.   ECB koreguojamąsias operacijas gali vykdyti bet kurią Eurosistemos darbo dieną siekdamas neutralizuoti likvidumo disbalansą atsargų laikymo laikotarpiu. Jei sandorio diena, atsiskaitymo diena ir mokėjimo diena nėra NCB darbo dienos, atitinkamas NCB neprivalo atlikti tokių operacijų.“;

| 8. | 55 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:
  „55 straipsnis
  Tinkamumo dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose kriterijai
  Atsižvelgiant į Eurosistemos pinigų politikos operacijas, kurioms taikomas 57 straipsnis, Eurosistema leidžia dalyvauti tik toms įstaigoms, kurios atitinka toliau nurodytus kriterijus:






  a) | pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį, joms taikoma Eurosistemos privalomųjų atsargų sistema ir jos neatleidžiamos nuo jų įsipareigojimų pagal Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemą remiantis Reglamentu (EB) Nr. 2531/98 ir Reglamentu (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9); |
| --- | --- | --- |

8.

55 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:

„55 straipsnis

Tinkamumo dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose kriterijai

Atsižvelgiant į Eurosistemos pinigų politikos operacijas, kurioms taikomas 57 straipsnis, Eurosistema leidžia dalyvauti tik toms įstaigoms, kurios atitinka toliau nurodytus kriterijus:

a)

pagal ECBS statuto 19 straipsnio 1 dalį, joms taikoma Eurosistemos privalomųjų atsargų sistema ir jos neatleidžiamos nuo jų įsipareigojimų pagal Eurosistemos privalomųjų atsargų sistemą remiantis Reglamentu (EB) Nr. 2531/98 ir Reglamentu (EB) Nr. 1745/2003 (ECB/2003/9);

| b) | jos yra kuris nors variantas iš toliau nurodytų:






  i) | įstaigos, kurioms kompetentingos institucijos taiko bent vieną Sąjungos arba EEE suderintos priežiūros formą pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013; |
| --- | --- | --- |

b)

jos yra kuris nors variantas iš toliau nurodytų:

i)

įstaigos, kurioms kompetentingos institucijos taiko bent vieną Sąjungos arba EEE suderintos priežiūros formą pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013;

| ii) | valstybei nuosavybės teise priklausančios kredito įstaigos, kaip apibrėžta Sutarties 123 straipsnio 2 dalyje, kurioms taikoma priežiūra, panaši į kompetentingų institucijų priežiūrą pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013; |
| --- | --- |

ii)

valstybei nuosavybės teise priklausančios kredito įstaigos, kaip apibrėžta Sutarties 123 straipsnio 2 dalyje, kurioms taikoma priežiūra, panaši į kompetentingų institucijų priežiūrą pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013;

| iii) | įstaigos, kurioms taikoma nesuderinta kompetentingų institucijų priežiūra, panaši į suderintą Sąjungos arba EEE kompetentingų institucijų priežiūrą pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013, pavyzdžiui, už EEE ribų įsteigtų įstaigų filialai, įsteigti valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro; |
| --- | --- |

iii)

įstaigos, kurioms taikoma nesuderinta kompetentingų institucijų priežiūra, panaši į suderintą Sąjungos arba EEE kompetentingų institucijų priežiūrą pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013, pavyzdžiui, už EEE ribų įsteigtų įstaigų filialai, įsteigti valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro;

| c) | jos turi būti finansiškai patikimos pagal 55a straipsnį; |
| --- | --- |

c)

jos turi būti finansiškai patikimos pagal 55a straipsnį;

| d) | jos atitinka visus operacinius reikalavimus, nustatytus sutartinėse arba reguliavimo priemonėse, kurias konkrečiai priemonei arba operacijai taiko buveinės NCB arba ECB.“; |
| --- | --- |

d)

jos atitinka visus operacinius reikalavimus, nustatytus sutartinėse arba reguliavimo priemonėse, kurias konkrečiai priemonei arba operacijai taiko buveinės NCB arba ECB.“;

| 9. | Įterpiamas 55a straipsnis:
  „55a straipsnis
  Įstaigų finansinio patikimumo vertinimas
  1.   Eurosistema, pagal šį straipsnį atlikdama atskirų įstaigų finansinio patikimumo vertinimą, gali atsižvelgti į šią su rizikos ribojimu susijusią informaciją:






  a) | ketvirčio informaciją apie kapitalo pakankamumo, sverto ir likvidumo koeficientus, teikiamą pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 tiek individualiai, tiek konsoliduotai, laikantis priežiūros reikalavimų, arba |
| --- | --- | --- |

9.

Įterpiamas 55a straipsnis:

„55a straipsnis

Įstaigų finansinio patikimumo vertinimas

1.   Eurosistema, pagal šį straipsnį atlikdama atskirų įstaigų finansinio patikimumo vertinimą, gali atsižvelgti į šią su rizikos ribojimu susijusią informaciją:

a)

ketvirčio informaciją apie kapitalo pakankamumo, sverto ir likvidumo koeficientus, teikiamą pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 tiek individualiai, tiek konsoliduotai, laikantis priežiūros reikalavimų, arba

| b) | jei taikytina – su rizikos ribojimu susijusią informaciją, kuri prilygsta a punkte nurodytai informacijai. |
| --- | --- |

b)

jei taikytina – su rizikos ribojimu susijusią informaciją, kuri prilygsta a punkte nurodytai informacijai.

2.   Jei įstaigos priežiūros institucija nepateikia šios su rizikos ribojimu susijusios informacijos įstaigos buveinės NCB ir ECB, buveinės NCB arba ECB gali pareikalauti įstaigos tokią informaciją pateikti. Jei tokią informaciją įstaiga pateikia tiesiogiai, ji taip pat privalo pateikti atitinkamos priežiūros institucijos atliktą įvertinimą. Taip pat gali būti pareikalauta pateikti papildomą išorės auditoriaus patvirtinimą.

3.   Filialai teikia informaciją apie kapitalo pakankamumo, sverto ir likvidumo koeficientus, kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013, arba, jei taikytina, panašią informaciją apie įstaigą, kuriai priklauso filialas, tiek individualiai, tiek konsoliduotai pagal priežiūros reikalavimus.

4.   Eurosistema, atlikdama įstaigų, kurių kapitalas buvo atstatytas natūra valstybės skolos priemonėmis, vertinimą, gali atsižvelgti į tokio kapitalo atstatymo natūra panaudotus metodus ir vaidmenį, įskaitant tokių priemonių rūšį ir likvidumą bei tokių priemonių emitento rinkos prieigą, užtikrindama pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 teikiamų kapitalo pakankamumo koeficientų vykdymą.

5.   Pertvarkymo veiksmus atliekančios turto valdymo įmonės, pasitarnaujančios kaip turto atskyrimo priemonės pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 806/2014 (3) 26 straipsnį arba nacionalinės teisės aktus, kuriais įgyvendinamas Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/59/ES (4) 42 straipsnis, nėra tinkamos naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis.

(3)  2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (OL L 225, 2014 7 30, p. 1)."

(4)  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (OL L 173, 2014 6 12, p. 190).“;"

| 10. | 96 straipsnio 3 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:
  „3.   Daugiašalių plėtros bankų arba tarptautinių organizacijų skolininkams arba garantams 1 ir 2 dalies, atitinkamai, taisyklės netaikomos, ir jos yra tinkamos neatsižvelgiant į jų įsteigimo vietą.“; |
| --- | --- |

10.

96 straipsnio 3 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:

„3.   Daugiašalių plėtros bankų arba tarptautinių organizacijų skolininkams arba garantams 1 ir 2 dalies, atitinkamai, taisyklės netaikomos, ir jos yra tinkamos neatsižvelgiant į jų įsteigimo vietą.“;

| 11. | 99 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:
  „99 straipsnis
  Papildomi teisiniai reikalavimai kredito reikalavimams
  1.   Siekiant užtikrinti, kad kredito reikalavimai būtų įkeisti tinkamai ir kad, kitai sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimų, kredito reikalavimus būtų galima nedelsiant realizuoti, turi būti tenkinami papildomi teisiniai reikalavimai. Šie teisiniai reikalavimai susiję su:






  a) | kredito reikalavimų galiojimo tikrinimu; |
| --- | --- | --- |

11.

99 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:

„99 straipsnis

Papildomi teisiniai reikalavimai kredito reikalavimams

1.   Siekiant užtikrinti, kad kredito reikalavimai būtų įkeisti tinkamai ir kad, kitai sandorio šaliai neįvykdžius įsipareigojimų, kredito reikalavimus būtų galima nedelsiant realizuoti, turi būti tenkinami papildomi teisiniai reikalavimai. Šie teisiniai reikalavimai susiję su:

a)

kredito reikalavimų galiojimo tikrinimu;

| b) | susitarimo dėl kredito reikalavimų įkeitimo galiojimu; |
| --- | --- |

b)

susitarimo dėl kredito reikalavimų įkeitimo galiojimu;

| c) | visapusišku įkeitimo galiojimu trečiųjų šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

visapusišku įkeitimo galiojimu trečiųjų šalių atžvilgiu;

| d) | kredito reikalavimų įkeitimo ir realizavimo apribojimų nebuvimu; |
| --- | --- |

d)

kredito reikalavimų įkeitimo ir realizavimo apribojimų nebuvimu;

| e) | su banko paslaptimis ir konfidencialumu susijusių apribojimų nebuvimu. |
| --- | --- |

e)

su banko paslaptimis ir konfidencialumu susijusių apribojimų nebuvimu.

2.   Šių teisinių reikalavimų turinys išdėstytas 100–105 straipsniuose. Daugiau informacijos apie konkrečius nacionalinių jurisdikcijų ypatumus pateikta atitinkamuose nacionaliniuose NCB dokumentuose.“;

| 12. | Ketvirtos dalies III antraštinės dalies 1 skyriuje įterpiamas šis skirsnis:
  „4 skirsnis

  STKR tinkamumo kriterijai

  107a straipsnis
  Tinkamo turto rūšis
  1.   Tinkamam turtui priskiriamos skolos priemonės, atitinkančios 2 straipsnio 70a dalyje pateiktą STKR apibrėžtį.
  2.   STKR turi fiksuotą ir besąlygiškai nustatytą pagrindinę sumą bei atkarpos struktūrą, atitinkančią 63 straipsnyje nustatytus kriterijus. Užstato fondą sudaro tik kredito reikalavimai, kuriems yra užpildyti:






  a) | specialių STKR paskolų lygio duomenų šablonai arba |
| --- | --- | --- |

12.

Ketvirtos dalies III antraštinės dalies 1 skyriuje įterpiamas šis skirsnis:

„4 skirsnis

STKR tinkamumo kriterijai

107a straipsnis

Tinkamo turto rūšis

1.   Tinkamam turtui priskiriamos skolos priemonės, atitinkančios 2 straipsnio 70a dalyje pateiktą STKR apibrėžtį.

2.   STKR turi fiksuotą ir besąlygiškai nustatytą pagrindinę sumą bei atkarpos struktūrą, atitinkančią 63 straipsnyje nustatytus kriterijus. Užstato fondą sudaro tik kredito reikalavimai, kuriems yra užpildyti:

a)

specialių STKR paskolų lygio duomenų šablonai arba

| b) | TUVP paskolų lygio duomenų šablonai pagal 73 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

TUVP paskolų lygio duomenų šablonai pagal 73 straipsnį.

3.   Užtikrinančiais kredito reikalavimais laikomi reikalavimai, suteikti valstybėse narėse, kurių valiuta yra euro, įsteigtiems skolininkams. Tokių kredito reikalavimų sukūrėju laikoma Eurosistemos kita sandorio šalis, įsteigta valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro, o emitentas yra įgijęs kredito reikalavimą iš sukūrėjo.

4.   STKR emitentas yra SPĮ, įsteigta valstybėje narėje, kurios valiuta yra euro. Sandorio šalys, išskyrus emitentą, užtikrinančių kredito reikalavimų skolininkus ir sukūrėją, turi būti įsteigtos EEE.

5.   STKR išreikštos eurais arba kita valstybių narių, kurių valiuta yra euro, buvusia valiuta.

6.   Eurosistema, atlikusi teigiamą įvertinimą, patvirtina STKR struktūrą kaip tinkamą būti Eurosistemos įkaitu.

7.   STKR, sukūrėjui, užtikrinančių kredito reikalavimų skolininkams ir, kai aktualu, garantams, užtikrinančių kredito reikalavimų sutartims ir bet kokioms sutartims, užtikrinančioms tiesioginį ar netiesioginį sukūrėjo užtikrinančių kredito reikalavimų perleidimą emitentui, taikoma reglamentuojanti teisė yra jurisdikcijos, kurioje yra įsteigtas emitentas, teisė.

8.   STKR atitinka 66 ir 67 straipsniuose nustatytus emisijos vietos ir atsiskaitymo procedūrų reikalavimus.

107b straipsnis

STKR nesubordinavimas

STKR nesuteikia teisių į pagrindinę sumą ir (arba) palūkanas, kurios yra antraeilės pagal kitų to paties emitento skolos priemonių savininkų teises.

107c straipsnis

Kredito kokybės reikalavimai

STKR atitinka Eurosistemos kredito kokybės reikalavimus, nustatytus šios ketvirtos dalies III antraštinės dalies 2 skyriaus 3 skirsnyje.

107d straipsnis

Emitento vykdomas užtikrinančių kredito reikalavimų įsigijimas

Emitentas įsigyja užtikrinančių kreditų reikalavimų fondą iš sukūrėjo tokiu būdu, kurį Eurosistema laiko „tikru pardavimu“ arba „tikro pardavimo“ atitikmeniu, galiojančiu ir vykdytinu bet kurios trečiosios šalies atžvilgiu, ir iš minėto fondo negali būti tenkinami sukūrėjo ir jo kreditorių reikalavimai net ir sukūrėjo nemokumo atveju.

107e straipsnis

STKR skaidrumo reikalavimai

1.   STKR atitinka STKR struktūrai ir užtikrinantiems individualiems kredito reikalavimams taikomus skaidrumo reikalavimus.

2.   Duomenys apie STKR struktūrą, taip pat išsami informacija apie STKR pagrindinius sandorio duomenis, pavyzdžiui, kitų sandorio šalių identifikacija, STKR pagrindinių struktūrinių požymių santrauka, glausta įkaito santrauka ir STKR taikomos taisyklės skelbiami viešai. Eurosistema gali, atlikdama savo vertinimą, pareikalauti bet kokių reikalingų sandorio dokumentų ir teisinių nuomonių iš bet kokios trečiosios šalies, kurią ji laiko reikšminga, įskaitant emitentą ir (arba) sukūrėją, tačiau jais neapsiribojant.

3.   Užtikrinančių individualių kredito reikalavimų užstato fondo išsamūs ir standartizuoti paskolų lygio duomenys turi būti prieinami pagal VIII priedo procedūras, išskyrus reikalavimus duomenų teikimo dažnumui ir pereinamajam laikotarpiui. Tam, kad STKR būtų tinkamos, visi pagrindiniai kredito reikalavimai turi būti vienarūšiai, t. y. juos turi būti galima apskaityti pagal vieną paskolų lygio duomenų šabloną. Eurosistema gali laikyti STKR nevienarūšėmis įvertinusi atitinkamus duomenis.

4.   Paskolų lygio duomenys turi būti teikiami bent kas mėnesį, bet ne vėliau kaip praėjus vienam mėnesiui po paskutinės duomenų pateikimo datos. Paskutinė diena paskolų lygio duomenims pateikti yra paskutinė mėnesio kalendorinė diena. Jei paskolų lygio duomenys nepateikiami arba neatnaujinami per mėnesį nuo paskutinės duomenų pateikimo dienos, STKR tampa nebetinkamomis.

5.   TUVP taikomi duomenų kokybės reikalavimai taikomi ir STKR, įskaitant reikalavimus, taikomus specialiems STKR paskolų lygio duomenų šablonams. STKR priemonėms pereinamasis laikotarpis tam, kad jos pasiektų minimalų priimtiną paskolų lygio duomenų kokybės įvertį, netaikomas.

6.   Vertindama tinkamumą, Eurosistema atsižvelgia į: a) visus atvejus, kai nepateikiami privalomi duomenys, ir b) tai, kaip dažnai atskiruose paskolos lygio duomenų šablonų langeliuose nerandama prasmingų duomenų.

107f straipsnis

Tinkamų užtikrinančių kredito reikalavimų rūšys

1.   Visi užtikrinantys kredito reikalavimai atitinka ketvirtos dalies III antraštinės dalies 1 skyriaus 1 skirsnyje nustatytus kredito reikalavimų tinkamumo kriterijus, atsižvelgiant į šiame straipsnyje nustatytus pakeitimus.

2.   Siekiant užtikrinti, kad būtų sukurta tinkama STKR užtikrinančių kredito reikalavimų apsauga ir kad, sukūrėjui neįvykdžius įsipareigojimų, emitentas ir STKR turėtojai galėtų kredito reikalavimus nedelsiant realizuoti, turi būti tenkinami toliau 3–9 dalyse nurodyti papildomi teisiniai reikalavimai:

| a) | užtikrinančių kredito reikalavimų galiojimo tikrinimas; |
| --- | --- |

a)

užtikrinančių kredito reikalavimų galiojimo tikrinimas;

| b) | susitarimo dėl užtikrinančių kredito reikalavimų įkeitimo galiojimas; |
| --- | --- |

b)

susitarimo dėl užtikrinančių kredito reikalavimų įkeitimo galiojimas;

| c) | visapusiškas įkeitimo galiojimas trečiųjų šalių atžvilgiu; |
| --- | --- |

c)

visapusiškas įkeitimo galiojimas trečiųjų šalių atžvilgiu;

| d) | užtikrinančių kredito reikalavimų perleidimo apribojimų nebuvimas; |
| --- | --- |

d)

užtikrinančių kredito reikalavimų perleidimo apribojimų nebuvimas;

| e) | užtikrinančių kredito reikalavimų realizavimo apribojimų nebuvimas; |
| --- | --- |

e)

užtikrinančių kredito reikalavimų realizavimo apribojimų nebuvimas;

| f) | su banko paslaptimis ir konfidencialumu susijusių apribojimų nebuvimas.
  Daugiau informacijos apie konkrečius nacionalinių jurisdikcijų ypatumus pateikta atitinkamuose nacionaliniuose NCB dokumentuose. |
| --- | --- |

f)

su banko paslaptimis ir konfidencialumu susijusių apribojimų nebuvimas.

Daugiau informacijos apie konkrečius nacionalinių jurisdikcijų ypatumus pateikta atitinkamuose nacionaliniuose NCB dokumentuose.

3.   Šalies, kurioje yra įsteigtas sukūrėjas, NCB arba priežiūros institucijos, arba išorės auditoriai atlieka vienkartinį procedūrų, pagal kurias sukūrėjas teikia Eurosistemai informaciją apie užtikrinančius kredito reikalavimus, tinkamumo patikrinimą.

4.   Šalies, kurioje yra įsteigtas sukūrėjas, NCB, siekdamas patikrinti, ar galioja užtikrinantys kredito reikalavimai, privalo taikyti bent visas šias toliau nurodytas priemones:

| a) | iš sukūrėjo bent kas ketvirtį jis gauna rašytinį patvirtinimą, kuriuo patvirtinama:






  i) | užtikrinančių kredito reikalavimų galiojimas: užuot teikus šį patvirtinimą gali būti palyginama centrinių kredito registrų, jei tokie yra, informacija; |
| --- | --- | --- |

a)

iš sukūrėjo bent kas ketvirtį jis gauna rašytinį patvirtinimą, kuriuo patvirtinama:

i)

užtikrinančių kredito reikalavimų galiojimas: užuot teikus šį patvirtinimą gali būti palyginama centrinių kredito registrų, jei tokie yra, informacija;

| ii) | kad užtikrinantys kredito reikalavimai atitinka Eurosistemos taikomus tinkamumo kriterijus; |
| --- | --- |

ii)

kad užtikrinantys kredito reikalavimai atitinka Eurosistemos taikomus tinkamumo kriterijus;

| iii) | kad užtikrinantys kredito reikalavimai tuo pačiu metu nėra naudojami kaip įkaitas bet kurios trečiosios šalies naudai, ir kad sukūrėjas nepanaudos jų kaip įkaito Eurosistemai ar bet kuriai trečiajai šaliai; |
| --- | --- |

iii)

kad užtikrinantys kredito reikalavimai tuo pačiu metu nėra naudojami kaip įkaitas bet kurios trečiosios šalies naudai, ir kad sukūrėjas nepanaudos jų kaip įkaito Eurosistemai ar bet kuriai trečiajai šaliai;

| iv) | kad sukūrėjas įsipareigoja atitinkamam NCB ne vėliau kaip per kitą darbo dieną pranešti apie bet kokį įvykį, kuris daro esminę įtaką užtikrinančių kredito reikalavimų įkaito vertei, ypač – kredito grąžinimui prieš nustatytą terminą, viso kredito arba jo dalies grąžinimui, reitingų sumažinimui ir esminiam užtikrinančių kredito reikalavimų sąlygų pasikeitimui. |
| --- | --- |

iv)

kad sukūrėjas įsipareigoja atitinkamam NCB ne vėliau kaip per kitą darbo dieną pranešti apie bet kokį įvykį, kuris daro esminę įtaką užtikrinančių kredito reikalavimų įkaito vertei, ypač – kredito grąžinimui prieš nustatytą terminą, viso kredito arba jo dalies grąžinimui, reitingų sumažinimui ir esminiam užtikrinančių kredito reikalavimų sąlygų pasikeitimui.

| b) | šalies, kurioje yra sukūrėjas, NCB arba atitinkami centriniai kredito registrai, kompetentingos bankų priežiūros institucijos arba išorės auditoriai atlieka atsitiktinius sukūrėjų rašytinių patvirtinimų kokybės ir tikslumo patikrinimus tokiu būdu, kai jiems pristatomi dokumentai arba jie atvyksta į patikrinimo vietą. Kiekvieno užtikrinančio kredito reikalavimo atveju tikrinama informacija apima bent jau savybes, kurios lemia užtikrinančių kredito reikalavimų galiojimą ir tinkamumą. Papildomi užtikrinančių kredito reikalavimų kredito kokybės vertinimų patikrinimai atliekami sukūrėjams, turintiems EKVS patvirtintas vidaus reitingais pagrįstas sistemas (VRPS), jie apima ĮNT, susijusių su Eurosistemos kredito operacijoms įkaitu naudojamų kredito reikalavimų, kuriais užtikrinamos STKR, skolininkais, patikrinimus. |
| --- | --- |

b)

šalies, kurioje yra sukūrėjas, NCB arba atitinkami centriniai kredito registrai, kompetentingos bankų priežiūros institucijos arba išorės auditoriai atlieka atsitiktinius sukūrėjų rašytinių patvirtinimų kokybės ir tikslumo patikrinimus tokiu būdu, kai jiems pristatomi dokumentai arba jie atvyksta į patikrinimo vietą. Kiekvieno užtikrinančio kredito reikalavimo atveju tikrinama informacija apima bent jau savybes, kurios lemia užtikrinančių kredito reikalavimų galiojimą ir tinkamumą. Papildomi užtikrinančių kredito reikalavimų kredito kokybės vertinimų patikrinimai atliekami sukūrėjams, turintiems EKVS patvirtintas vidaus reitingais pagrįstas sistemas (VRPS), jie apima ĮNT, susijusių su Eurosistemos kredito operacijoms įkaitu naudojamų kredito reikalavimų, kuriais užtikrinamos STKR, skolininkais, patikrinimus.

| c) | Kai pagal 107f straipsnio 3 dalį, 4 dalies a arba b punktą tikrinimus atlieka šalies, kurioje yra sukūrėjas, NCB, priežiūros institucijos, išorės auditoriai arba centriniai kredito registrai, jie turi būti tam įgalioti, jei būtina, sudarant sutartį arba pagal taikomus nacionalinius reikalavimus. |
| --- | --- |

c)

Kai pagal 107f straipsnio 3 dalį, 4 dalies a arba b punktą tikrinimus atlieka šalies, kurioje yra sukūrėjas, NCB, priežiūros institucijos, išorės auditoriai arba centriniai kredito registrai, jie turi būti tam įgalioti, jei būtina, sudarant sutartį arba pagal taikomus nacionalinius reikalavimus.

5.   Užtikrinančių kredito reikalavimų perleidimo emitentui ar jų panaudojimo perleidimui, teisių perleidimui ar įkeitimui sutartys tarp emitento ir sukūrėjo ir (arba) gavėjo/teisių perėmėjo/įkaito turėtojo galioja atitinkamai pagal taikytiną nacionalinę teisę. Sukūrėjas ir (arba), atitinkamai, gavėjas privalo vykdyti visus teisinius formalumus, būtinus sutarties galiojimui ir galiojančiam tiesioginiam ar netiesioginiam užtikrinančių kredito reikalavimų perleidimui įkaitu užtikrinti. Atsižvelgiant į taikytiną nacionalinę teisę, skolininko informavimui taikomos šios nuostatos:

| a) | kartais gali būti būtina informuoti skolininką arba viešame registre užregistruoti: i) užtikrinančių kredito reikalavimų perleidimą (tiesiogiai arba netiesiogiai) emitentui arba ii) atvejus, kai kitos sandorio šalys STKR panaudoja įkaitu buveinės NCB, kad toks perleidimas arba įkeitimas visapusiškai galiotų trečiųjų šalių atžvilgiu, ypač iii) kad emitento įkeitimas (susijęs su užtikrinančiais kredito reikalavimais) ir (arba) buveinės NCB įkeitimas (susijęs su STKR kaip įkaitu) turėtų pirmenybę kitų kreditorių atžvilgiu. Tokiais atvejais minėti informavimo arba registracijos reikalavimai įvykdomi: i) iš anksto arba pagrindinio kredito reikalavimo faktinio perleidimo (tiesiogiai ar netiesiogiai) emitentui metu arba ii) kitoms sandorio šalims panaudojus STKR įkaitu buveinės NCB atžvilgiu; |
| --- | --- |

a)

kartais gali būti būtina informuoti skolininką arba viešame registre užregistruoti: i) užtikrinančių kredito reikalavimų perleidimą (tiesiogiai arba netiesiogiai) emitentui arba ii) atvejus, kai kitos sandorio šalys STKR panaudoja įkaitu buveinės NCB, kad toks perleidimas arba įkeitimas visapusiškai galiotų trečiųjų šalių atžvilgiu, ypač iii) kad emitento įkeitimas (susijęs su užtikrinančiais kredito reikalavimais) ir (arba) buveinės NCB įkeitimas (susijęs su STKR kaip įkaitu) turėtų pirmenybę kitų kreditorių atžvilgiu. Tokiais atvejais minėti informavimo arba registracijos reikalavimai įvykdomi: i) iš anksto arba pagrindinio kredito reikalavimo faktinio perleidimo (tiesiogiai ar netiesiogiai) emitentui metu arba ii) kitoms sandorio šalims panaudojus STKR įkaitu buveinės NCB atžvilgiu;

| b) | jei pagal a punktą nereikalaujama iš anksto informuoti skolininką arba iš anksto viešai registruoti, kaip nustatyta taikomuose nacionaliniuose dokumentuose, reikalaujama informuoti skolininką ex post. Informuojant skolininką ex post, reikalaujama, kad, kaip nustatyta nacionaliniuose dokumentuose, skolininkas būtų informuotas apie tai, kad kita sandorio šalis užtikrinančius kredito reikalavimus perleidžia arba panaudoja iš karto po įsipareigojimų neįvykdymo arba panašaus kredito įvykio, kaip išsamiau apibūdinta taikomuose nacionaliniuose dokumentuose; |
| --- | --- |

b)

jei pagal a punktą nereikalaujama iš anksto informuoti skolininką arba iš anksto viešai registruoti, kaip nustatyta taikomuose nacionaliniuose dokumentuose, reikalaujama informuoti skolininką ex post. Informuojant skolininką ex post, reikalaujama, kad, kaip nustatyta nacionaliniuose dokumentuose, skolininkas būtų informuotas apie tai, kad kita sandorio šalis užtikrinančius kredito reikalavimus perleidžia arba panaudoja iš karto po įsipareigojimų neįvykdymo arba panašaus kredito įvykio, kaip išsamiau apibūdinta taikomuose nacionaliniuose dokumentuose;

| c) | a ir b punktuose paminėti minimalūs privalomi reikalavimai. Eurosistema gali nuspręsti reikalauti išankstinio informavimo arba registracijos ir kitais negu pirmiau išvardytais atvejais, įskaitant pareikštinių priemonių naudojimo atvejus. |
| --- | --- |

c)

a ir b punktuose paminėti minimalūs privalomi reikalavimai. Eurosistema gali nuspręsti reikalauti išankstinio informavimo arba registracijos ir kitais negu pirmiau išvardytais atvejais, įskaitant pareikštinių priemonių naudojimo atvejus.

6.   Užtikrinantys kredito reikalavimai yra visiškai perleidžiami, ir nėra jokių apribojimų juos perleisti emitentui. Sutartyse dėl užtikrinančių kredito reikalavimų ar kitose sutartinėse priemonėse tarp sukūrėjo ir skolininko nėra jokių įkaito perleidimą ribojančių nuostatų. Sutartyse dėl STKR užtikrinančių kredito reikalavimų ar kitose sutartinėse priemonėse tarp sukūrėjo ir skolininko nėra jokių pagrindinių kredito reikalavimų realizavimą ribojančių nuostatų, įskaitant bet kokius formos, laiko apribojimus ar kitus realizavimui taikomus reikalavimus, kad Eurosistema galėtų realizuoti STKR įkaitą.

7.   Nepaisant 6 dalies, nuostatos, apribojančios sindikuotų paskolų dalių perleidimą bankams, finansų įstaigoms ir subjektams, kurie reguliariai kuria arba perka paskolas, vertybinius popierius arba kitą finansinį turtą arba į jį investuoja (arba kurie įsteigti tais tikslais), nelaikomos užtikrinančių kredito reikalavimų realizavimo apribojimu.

8.   Nepaisant 6 ir 7 dalių, nelaikoma, kad mokėjimų surinkimo ir paskirstymo bei paskolos administravimo tarpininko egzistavimas apriboja sindikuotos paskolos dalies perleidimą ir realizavimą, jei:

| a) | tarpininkas yra valstybėje narėje esanti kredito įstaiga, ir |
| --- | --- |

a)

tarpininkas yra valstybėje narėje esanti kredito įstaiga, ir

| b) | aptarnavimo tarp atitinkamo sindikato nario ir tarpininko santykiai gali būti perleisti tiesiogiai arba kaip sindikuotos paskolos dalies priklausinys. |
| --- | --- |

b)

aptarnavimo tarp atitinkamo sindikato nario ir tarpininko santykiai gali būti perleisti tiesiogiai arba kaip sindikuotos paskolos dalies priklausinys.

9.   Sukūrėjas ir skolininkas sudaro sutartį, pagal kurią skolininkas besąlygiškai sutinka, kad sukūrėjas, emitentas ir bet kokia STKR panaudojanti kita sandorio šalis Eurosistemai atskleistų išsamią informaciją apie tą užtikrinantį kredito reikalavimą ir skolininką, kurios reikalauja atitinkamas NCB, siekdamas garantuoti, kad būtų sukurta tinkama užtikrinančių kredito reikalavimų apsauga ir kad, sukūrėjui/emitentui neįvykdžius įsipareigojimų, užtikrinančius kredito reikalavimus būtų galima nedelsiant realizuoti.“;

| 13. | Ketvirtos dalies III antraštinės dalies 2 skyriuje įterpiamas šis skirsnis:
  „3 skirsnis

  STKR Eurosistemos kredito kokybės reikalavimai

  112a straipsnis
  STKR Eurosistemos kredito kokybės reikalavimai
  1.   Nereikalaujama, kad STKR įvertintų vienas iš keturių Eurosistemos pripažintų kredito vertinimo šaltinių pagal ketvirtos dalies V antraštinės dalies bendruosius pripažinimo kriterijus.
  2.   Kiekvieno STKR užstato fondą sudarančio užtikrinančio kredito reikalavimo kredito įvertinimą pateikia vienas iš keturių Eurosistemos pripažintų kredito vertinimo šaltinių pagal ketvirtos dalies V antraštinės dalies bendruosius pripažinimo kriterijus. Be to, naudojama kredito vertinimo sistema arba šaltinis turi sutapti su sukūrėjo pagal 110 straipsnį pasirinkta sistema ar šaltiniu. Užtikrinantiems kredito reikalavimams taikomos Eurosistemos kredito kokybės reikalavimų taisyklės, nustatytos 1 skirsnyje.
  3.   Kiekvieno užtikrinančio kredito reikalavimo, patenkančio į STKR užstato fondą, kredito kokybė vertinama atsižvelgiant į skolininko arba garanto kredito kokybę, kuri turi atitikti bent jau Eurosistemos suderintos reitingų skalės kredito kokybės 3 lygį.“; |
| --- | --- |

13.

Ketvirtos dalies III antraštinės dalies 2 skyriuje įterpiamas šis skirsnis:

„3 skirsnis

STKR Eurosistemos kredito kokybės reikalavimai

112a straipsnis

STKR Eurosistemos kredito kokybės reikalavimai

1.   Nereikalaujama, kad STKR įvertintų vienas iš keturių Eurosistemos pripažintų kredito vertinimo šaltinių pagal ketvirtos dalies V antraštinės dalies bendruosius pripažinimo kriterijus.

2.   Kiekvieno STKR užstato fondą sudarančio užtikrinančio kredito reikalavimo kredito įvertinimą pateikia vienas iš keturių Eurosistemos pripažintų kredito vertinimo šaltinių pagal ketvirtos dalies V antraštinės dalies bendruosius pripažinimo kriterijus. Be to, naudojama kredito vertinimo sistema arba šaltinis turi sutapti su sukūrėjo pagal 110 straipsnį pasirinkta sistema ar šaltiniu. Užtikrinantiems kredito reikalavimams taikomos Eurosistemos kredito kokybės reikalavimų taisyklės, nustatytos 1 skirsnyje.

3.   Kiekvieno užtikrinančio kredito reikalavimo, patenkančio į STKR užstato fondą, kredito kokybė vertinama atsižvelgiant į skolininko arba garanto kredito kokybę, kuri turi atitikti bent jau Eurosistemos suderintos reitingų skalės kredito kokybės 3 lygį.“;

| 14. | Ketvirtos dalies VI antraštinės dalies 2 skyriuje įterpiamas šis straipsnis:
  „133a straipsnis
  STKR skirtų rizikos kontrolės priemonių nustatymas
  Kiekvienas užtikrinantis kredito reikalavimas, sudarantis užstato fondą, įvertinamas mažesne nei rinkos verte individualiai pagal 131 straipsnyje nustatytas taisykles. Bendra užtikrinančių kredito reikalavimų, sudarančių užstato fondą, vertė, ją įvertinus mažesne nei rinkos verte, visais atvejais turi išlikti ne mažesnė nei pagrindinė likutinė STRK suma. Jei bendra vertė yra mažesnė už ankstesniame sakinyje nurodytą ribą, STKR įvertinama nuline verte.“; |
| --- | --- |

14.

Ketvirtos dalies VI antraštinės dalies 2 skyriuje įterpiamas šis straipsnis:

„133a straipsnis

STKR skirtų rizikos kontrolės priemonių nustatymas

Kiekvienas užtikrinantis kredito reikalavimas, sudarantis užstato fondą, įvertinamas mažesne nei rinkos verte individualiai pagal 131 straipsnyje nustatytas taisykles. Bendra užtikrinančių kredito reikalavimų, sudarančių užstato fondą, vertė, ją įvertinus mažesne nei rinkos verte, visais atvejais turi išlikti ne mažesnė nei pagrindinė likutinė STRK suma. Jei bendra vertė yra mažesnė už ankstesniame sakinyje nurodytą ribą, STKR įvertinama nuline verte.“;

| 15. | Ketvirtos dalies VIII antraštinėje dalyje įterpiamas 138a straipsnis:
  „138a straipsnis
  Skolos priemonių naudojimas kapitalui natūra atkurti valstybės skolos priemonėmis
  Valstybės skolos priemones, panaudotas kitos sandorio šalies kapitalui natūra atkurti, ta ar bet kuri kita sandorio šalis, kurią su ta kita sandorio šalimi sieja 138 straipsnio 2 dalyje apibrėžti „glaudūs ryšiai“, tik tada turi teisę panaudoti įkaitą, jei, Eurosistemos manymu, jų emitentas turi tinkamą rinkos prieigą, taip pat atsižvelgiant į tokių priemonių vaidmenį atkuriant kapitalą.“; |
| --- | --- |

15.

Ketvirtos dalies VIII antraštinėje dalyje įterpiamas 138a straipsnis:

„138a straipsnis

Skolos priemonių naudojimas kapitalui natūra atkurti valstybės skolos priemonėmis

Valstybės skolos priemones, panaudotas kitos sandorio šalies kapitalui natūra atkurti, ta ar bet kuri kita sandorio šalis, kurią su ta kita sandorio šalimi sieja 138 straipsnio 2 dalyje apibrėžti „glaudūs ryšiai“, tik tada turi teisę panaudoti įkaitą, jei, Eurosistemos manymu, jų emitentas turi tinkamą rinkos prieigą, taip pat atsižvelgiant į tokių priemonių vaidmenį atkuriant kapitalą.“;

| 16. | 148 straipsnis pakeičiamas ir išdėstoma taip:
  „148 straipsnis
  Bendrieji principai
  1.   Kitos sandorio šalys tinkamą turtą gali naudoti tarp valstybių visoje euro zonoje visų rūšių Eurosistemos kredito operacijoms užtikrinti.
  2.   Kitos sandorio šalys tarp valstybių gali naudoti kitą tinkamą turtą nei terminuotieji indėliai ir STKR laikydamosi šių nuostatų:






  a) | antrinę rinką turintis turtas naudojamas pasitelkiant: i) EEE esančias VPAS, kurios atitinka reikalavimus dėl jungčių ir kurios teigiamai įvertintos remiantis Eurosistemos vartotojų vertinimo sistema, ii) taikytinas KCBM procedūras, iii) reikalavimus atitinkančias jungtis kartu su KCBM ir |
| --- | --- | --- |

16.

148 straipsnis pakeičiamas ir išdėstoma taip:

„148 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Kitos sandorio šalys tinkamą turtą gali naudoti tarp valstybių visoje euro zonoje visų rūšių Eurosistemos kredito operacijoms užtikrinti.

2.   Kitos sandorio šalys tarp valstybių gali naudoti kitą tinkamą turtą nei terminuotieji indėliai ir STKR laikydamosi šių nuostatų:

a)

antrinę rinką turintis turtas naudojamas pasitelkiant: i) EEE esančias VPAS, kurios atitinka reikalavimus dėl jungčių ir kurios teigiamai įvertintos remiantis Eurosistemos vartotojų vertinimo sistema, ii) taikytinas KCBM procedūras, iii) reikalavimus atitinkančias jungtis kartu su KCBM ir

| b) | kredito reikalavimai ir MHUSP naudojami įkaitu pasitelkiant taikytinas KCBM procedūras, nes jie negali būti pervedami per VPAS. |
| --- | --- |

b)

kredito reikalavimai ir MHUSP naudojami įkaitu pasitelkiant taikytinas KCBM procedūras, nes jie negali būti pervedami per VPAS.

3.   Antrinę rinką turintis turtas gali būti naudojamas per NCB sąskaitą VPAS, esančią kitoje nei šis NCB šalyje, jeigu Eurosistema patvirtino tokios sąskaitos naudojimą.

4.   De Nederlandsche Bank leidžiama naudoti savo sąskaitą, esančią Euroclear Bank, tam, kad atsiskaitytų už įkaito sandorius tame TCVPD išleistomis euro obligacijomis. Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland leidžiama panašią sąskaitą atidaryti Euroclear Bank. Ši sąskaita gali būti naudojama visam tinkamam turtui, kuris laikomas Euroclear Bank sistemoje, t. y. įskaitant tinkamą turtą, pervestą į Euroclear Bank per reikalavimus atitinkančias jungtis.

5.   Kitos sandorių šalys tinkamą turtą perveda per vertybinių popierių atsiskaitomąsias sąskaitas VPAS, kurios teigiamai įvertintos remiantis Eurosistemos vartotojų vertinimo sistema.

6.   Kita sandorių šalis, neturinti pasaugos sąskaitos NCB arba vertybinių popierių atsiskaitomosios sąskaitos VPAS, kuri teigiamai įvertinta remiantis Eurosistemos vartotojų vertinimo sistema, gali atsiskaityti už sandorius per korespondentinės kredito įstaigos vertybinių popierių atsiskaitomąją sąskaitą arba pasaugos sąskaitą.“;

| 17. | 158 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:
  „158 straipsnis
  Diskrecinės priemonės atsargumo sumetimais arba įsipareigojimų neįvykdymo atveju
  1.   Eurosistema atsargumo sumetimais gali taikyti šias priemones:






  a) | sustabdyti, apriboti arba panaikinti kitos sandorio šalies galimybę naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis, remdamasi sutartinėmis arba reguliavimo priemonėmis, kurias taiko buveinės NCB arba ECB; |
| --- | --- | --- |

17.

158 straipsnis pakeičiamas ir išdėstomas taip:

„158 straipsnis

Diskrecinės priemonės atsargumo sumetimais arba įsipareigojimų neįvykdymo atveju

1.   Eurosistema atsargumo sumetimais gali taikyti šias priemones:

a)

sustabdyti, apriboti arba panaikinti kitos sandorio šalies galimybę naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis, remdamasi sutartinėmis arba reguliavimo priemonėmis, kurias taiko buveinės NCB arba ECB;

| b) | atmesti tam tikros kitos sandorio šalies turtą, pateiktą kaip įkaitas Eurosistemos kredito operacijoms, apriboti tokio turto naudojimą arba taikyti jam papildomą įvertinimą mažesne nei rinkos verte, remiantis bet kokia informacija, kurią Eurosistema laiko svarbia, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė pasirodo esanti labai susijusi su kitos sandorio šalies pateikto įkaitu turto kredito kokybe. |
| --- | --- |

b)

atmesti tam tikros kitos sandorio šalies turtą, pateiktą kaip įkaitas Eurosistemos kredito operacijoms, apriboti tokio turto naudojimą arba taikyti jam papildomą įvertinimą mažesne nei rinkos verte, remiantis bet kokia informacija, kurią Eurosistema laiko svarbia, ypač jeigu kitos sandorio šalies kredito kokybė pasirodo esanti labai susijusi su kitos sandorio šalies pateikto įkaitu turto kredito kokybe.

2.   Kitų sandorio šalių, kurioms taikoma priežiūra pagal 55 b punkto i papunktį, tačiau neatitinkančių Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nustatytų nuosavų lėšų reikalavimų individuliai ir (arba) konsoliduotai pagal priežiūros reikalavimus, ir kitų sandorio šalių, kurioms taikoma panaši priežiūra, kaip numatyta 55 straipsnio b punkto iii papunktyje, tačiau neatitinkančių Reglamente (ES) Nr. 575/2013 nustatytų nuosavų lėšų reikalavimų individuliai ir (arba) konsoliduotai, galimybė naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis gali būti sustabdyta, apribota arba panaikinta atsargumo sumetimais. Išimtis taikoma tais atvejais, kai, Eurosistemos manymu, atitiktį galima atkurti tinkamomis ir savalaikėmis Valdančiosios tarybos nustatytomis kapitalo atkūrimo priemonėmis.

3.   Eurosistema, vertindama kitos sandorio šalies finansinį patikimumą pagal 55 straipsnio c punktą ir nedarydama poveikio bet kokioms kitoms diskrecinėms priemonėms, gali atsargumo sumetimais laikinai sustabdyti, apriboti arba panaikinti šių kitų sandorio šalių teisę dalyvauti Eurosistemos pinigų politikos operacijose:

| a) | kitų sandorio šalių, kurių kapitalo pakankamumo koeficientų informacija pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nėra pateikta atitinkamam NCB ir ECB laiku, tačiau ne vėliau kaip per 14 savaičių nuo atitinkamo ketvirčio pabaigos; |
| --- | --- |

a)

kitų sandorio šalių, kurių kapitalo pakankamumo koeficientų informacija pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 nėra pateikta atitinkamam NCB ir ECB laiku, tačiau ne vėliau kaip per 14 savaičių nuo atitinkamo ketvirčio pabaigos;

| b) | kitų sandorio šalių, kurios neprivalo teikti duomenų apie kapitalo pakankamumo koeficientus pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013, tačiau kurių panaši informacija, numatyta 55 straipsnio b punkto iii papunktyje nėra pateikta atitinkamam NCB ir ECB laiku, tačiau ne vėliau kaip per 14 savaičių nuo atitinkamo ketvirčio pabaigos. |
| --- | --- |

b)

kitų sandorio šalių, kurios neprivalo teikti duomenų apie kapitalo pakankamumo koeficientus pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013, tačiau kurių panaši informacija, numatyta 55 straipsnio b punkto iii papunktyje nėra pateikta atitinkamam NCB ir ECB laiku, tačiau ne vėliau kaip per 14 savaičių nuo atitinkamo ketvirčio pabaigos.

Jei galimybė naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis yra sustabdyta, apribota arba panaikinta, tokia galimybė gali būti atstatyta, atitinkamą informaciją pateikus atitinkamam NCB ir ECB, jei Eurosistema nustato, kad kita sandorio šalis atitinka 55 straipsnio c punkte nustatytą finansinio patikimumo kriterijų.

4.   Nedarant poveikio kitoms diskrecinėms priemonėms, Eurosistema atsargumo sumetimais riboja kitų sandorio šalių galimybę naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis, kurias atitinkamos institucijos laiko „žlungančiomis arba galinčiomis žlugti“, atsižvelgiant į sąlygas, nustatytas Reglamento (ES) Nr. 806/2014 18 straipsnio 4 dalies a–d punktuose arba nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais įgyvendinami Direktyvos 2014/59/ES 32 straipsnio 4 dalies a–d punktai. Apribojimas atitinka galimybės naudotis Eurosistemos kredito operacijomis lygį tuo metu, kai šios kitos sandorio šalys laikomos „žlungančiomis arba galinčiomis žlugti“.

5.   Be 4 dalyje numatytos galimybės naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis apribojimo, Eurosistema turi teisę atsargumo sumetimais sustabdyti, dar labiau apriboti arba panaikinti kitų sandorio šalių galimybę naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis, jei jos pagal 4 dalį yra laikomos „žlungančiomis arba galinčiomis žlugti“ ir atitinka bet kurią iš toliau nurodytų sąlygų:

| a) | joms netaikomi pertvarkymo institucijos pertvarkymo veiksmai, nes yra priežasčių manyti, kad kokiomis nors alternatyviomis privataus sektoriaus priemonėmis arba priežiūros veiksmais, numatytais Reglamento (ES) Nr. 806/2014 18 straipsnio 1 dalies b punkte, ir nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais įgyvendinamas Direktyvos 2014/59/ES 32 straipsnio 1 dalies b punktas, būtų užkirstas kelias įstaigos žlugimui per pagrįstą laikotarpį, atsižvelgiant į alternatyvių privataus sektoriaus priemonių arba priežiūros veiksmų plėtrą; |
| --- | --- |

a)

joms netaikomi pertvarkymo institucijos pertvarkymo veiksmai, nes yra priežasčių manyti, kad kokiomis nors alternatyviomis privataus sektoriaus priemonėmis arba priežiūros veiksmais, numatytais Reglamento (ES) Nr. 806/2014 18 straipsnio 1 dalies b punkte, ir nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais įgyvendinamas Direktyvos 2014/59/ES 32 straipsnio 1 dalies b punktas, būtų užkirstas kelias įstaigos žlugimui per pagrįstą laikotarpį, atsižvelgiant į alternatyvių privataus sektoriaus priemonių arba priežiūros veiksmų plėtrą;

| b) | įvertinimas rodo, kad jos atitinka pertvarkymo sąlygas, numatytas Reglamento (ES) Nr. 806/2014 18 straipsnio 1 dalyje arba nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais įgyvendinama Direktyvos 2014/59/ES 32 straipsnio 1 dalis, atsižvelgiant į pertvarkymo veiksmo raidą; |
| --- | --- |

b)

įvertinimas rodo, kad jos atitinka pertvarkymo sąlygas, numatytas Reglamento (ES) Nr. 806/2014 18 straipsnio 1 dalyje arba nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais įgyvendinama Direktyvos 2014/59/ES 32 straipsnio 1 dalis, atsižvelgiant į pertvarkymo veiksmo raidą;

| c) | tai lemia pertvarkymo veiksmai, apibrėžti Reglamento (ES) Nr. 806/2014 3 straipsnio 10 punkte ir nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais įgyvendinama Direktyvos 2014/59/ES 2 straipsnio 40 dalis, arba alternatyvios privataus sektoriaus priemonės arba priežiūros veiksmai, numatyti Reglamento (ES) Nr. 806/2014 18 straipsnio 1 dalies b punkte ir nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais įgyvendinamas Direktyvos 2014/59/ES 32 straipsnio 1 dalies b punktas. |
| --- | --- |

c)

tai lemia pertvarkymo veiksmai, apibrėžti Reglamento (ES) Nr. 806/2014 3 straipsnio 10 punkte ir nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais įgyvendinama Direktyvos 2014/59/ES 2 straipsnio 40 dalis, arba alternatyvios privataus sektoriaus priemonės arba priežiūros veiksmai, numatyti Reglamento (ES) Nr. 806/2014 18 straipsnio 1 dalies b punkte ir nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais įgyvendinamas Direktyvos 2014/59/ES 32 straipsnio 1 dalies b punktas.

6.   Be 4 dalyje numatyto galimybės naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis apribojimo, Eurosistema sustabdo, dar labiau apriboja arba panaikina galimybę naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis atsargumo sumetimais kitoms sandorio šalims, kurios laikytos „žlungančiomis arba galinčiomis žlugti“, tačiau kurių atžvilgiu nebuvo numatyta imtis pertvarkymo veiksmų, ir nėra priežasčių manyti, kad kokiomis nors alternatyviomis privataus sektoriaus priemonėmis arba priežiūros veiksmais būtų užkirstas kelias įstaigos žlugimui per pagrįstą laikotarpį, numatytą Reglamento (ES) Nr. 806/2014 18 straipsnio 1 dalies b punkte, ir nacionaliniuose teisės aktuose, kuriais įgyvendinamas Direktyvos 2014/59/ES 32 straipsnio 1 dalies b punktas.

7.   Jei diskrecinė priemonė pagrįsta su rizikos ribojimu susijusia informacija, šią informaciją, kurią pateikia priežiūros institucijos arba kitos sandorio šalys, Eurosistema naudoja griežtai pamatavusi pagal poreikį atitikti ir vykdyti Eurosistemos pinigų politikos uždavinius.

8.   Remdamasi Eurosistemos taikomomis sutartinėmis arba reguliavimo priemonėmis, Eurosistema gali laikinai sustabdyti, apriboti arba atimti kitų sandorių šalių teises naudotis Eurosistemos pinigų politikos operacijomis, kai jos neįvykdo įsipareigojimų.

9.   Visos Eurosistemos diskrecinės priemonės taikomos proporcingai ir nediskriminuojant, ir Eurosistema jas visapusiškai pagrindžia.“;

| 18. | 170 straipsnio 2 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:
  „2.   Ginčų sprendimo vieta, nepažeidžiant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo kompetencijos, yra tos valstybės narės, kurios valiuta yra euro, kurioje yra tas NCB, teismai.“ |
| --- | --- |

18.

170 straipsnio 2 dalis pakeičiama ir išdėstoma taip:

„2.   Ginčų sprendimo vieta, nepažeidžiant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo kompetencijos, yra tos valstybės narės, kurios valiuta yra euro, kurioje yra tas NCB, teismai.“

2 straipsnis

Įsigaliojimas ir įgyvendinimas

1.   Šios gairės įsigalioja tą dieną, kai apie jas pranešama NCB.

2.   NCB imasi reikiamų priemonių šioms gairėms vykdyti ir jas taikyti nuo 2015 m. lapkričio 2 d. Jie praneša ECB apie su šiomis priemonėmis susijusius tekstus ir priemones ne vėliau kaip iki 2015 m. spalio 6 d.

3 straipsnis

Adresatai

Šios gairės skirtos visiems Eurosistemos centriniams bankams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2015 m. rugpjūčio 27 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB Pirmininkas

Mario DRAGHI

---

(1)  2014 m. gruodžio 19 d. Europos Centrinio Banko gairės (ES) 2015/510 dėl Eurosistemos pinigų politikos sistemos įgyvendinimo (ECB/2014/60) (OL L 91, 2015 4 2, p. 3).

1

---