# Euroopan unionin L 277/2015

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 277 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 58. vuosikerta22. lokakuuta 2015 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 277

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

58. vuosikerta22. lokakuuta 2015

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2015/1893, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta | 1 |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2015/1894, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä | 4 |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission asetus (EU) 2015/1895, annettu 16 päivänä lokakuuta 2015, Belgian lipun alla purjehtivien alusten merikrotin kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 7 |
| | * | Komission asetus (EU) 2015/1896, annettu 16 päivänä lokakuuta 2015, Belgian lipun alla purjehtivien alusten kummeliturskan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe | 9 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1897, annettu 21 päivänä lokakuuta 2015, komission asetuksen (EY) N:o 2056/2001 muuttamisesta purkamisvelvoitteen osalta | 11 |
| | * | Komission asetus (EU) 2015/1898, annettu 21 päivänä lokakuuta 2015, muun kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksynnän epäämisestä (
  1
  ) | 13 |
| | | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1899, annettu 21 päivänä lokakuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 15 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2015/1900, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisellä vakautus- ja assosiaatiosopimuksella perustetussa vakautus- ja assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökseen työjärjestyksensä vahvistamisesta | 17 |
| | * | Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1901, annettu 20 päivänä lokakuuta 2015, elävien eläinten ja eläintuotteiden tuontia Uudesta-Seelannista koskevista sertifiointisäännöistä ja terveystodistuksen mallista sekä päätöksen 2003/56/EY kumoamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7013)

   (
  1
  ) | 32 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2015/1893, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta

1

*

Neuvoston päätös (EU) 2015/1894, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä

4

ASETUKSET

*

Komission asetus (EU) 2015/1895, annettu 16 päivänä lokakuuta 2015, Belgian lipun alla purjehtivien alusten merikrotin kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

7

*

Komission asetus (EU) 2015/1896, annettu 16 päivänä lokakuuta 2015, Belgian lipun alla purjehtivien alusten kummeliturskan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

9

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1897, annettu 21 päivänä lokakuuta 2015, komission asetuksen (EY) N:o 2056/2001 muuttamisesta purkamisvelvoitteen osalta

11

*

Komission asetus (EU) 2015/1898, annettu 21 päivänä lokakuuta 2015, muun kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksynnän epäämisestä (
  1
  )

1

13

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/1899, annettu 21 päivänä lokakuuta 2015, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

15

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2015/1900, annettu 5 päivänä lokakuuta 2015, Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisellä vakautus- ja assosiaatiosopimuksella perustetussa vakautus- ja assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökseen työjärjestyksensä vahvistamisesta

17

*

Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1901, annettu 20 päivänä lokakuuta 2015, elävien eläinten ja eläintuotteiden tuontia Uudesta-Seelannista koskevista sertifiointisäännöistä ja terveystodistuksen mallista sekä päätöksen 2003/56/EY kumoamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7013)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7013)

1

32

| | | III   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 244/14/KOL, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2014, mahdollisesta tuesta Nasjonal digital læringsarenalle (NDLA) [2015/1902] | 41 |

III   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 244/14/KOL, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2014, mahdollisesta tuesta Nasjonal digital læringsarenalle (NDLA) [2015/1902]

41

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 140/2014, annettu 13 päivänä helmikuuta 2014, tehoaineen spinetorami hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta ( EUVL L 44, 14.2.2014 ) | 60 |
| | * | Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 447/2014, annettu 2 päivänä toukokuuta 2014, liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II) perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 231/2014 täytäntöönpanoa koskevista erityisistä säännöistä ( EUVL L 132, 3.5.2014 ) | 60 |
| | * | Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1013/2006, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, jätteiden siirrosta ( EUVL L 190, 12.7.2006 ) | 61 |

Oikaisuja

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 140/2014, annettu 13 päivänä helmikuuta 2014, tehoaineen spinetorami hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta ( EUVL L 44, 14.2.2014 )

( EUVL L 44, 14.2.2014 )

60

*

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 447/2014, annettu 2 päivänä toukokuuta 2014, liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II) perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 231/2014 täytäntöönpanoa koskevista erityisistä säännöistä ( EUVL L 132, 3.5.2014 )

( EUVL L 132, 3.5.2014 )

60

*

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1013/2006, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, jätteiden siirrosta ( EUVL L 190, 12.7.2006 )

( EUVL L 190, 12.7.2006 )

61

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

KANSAINVÄLISET SOPIMUKSET

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/1

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1893,

annettu 5 päivänä lokakuuta 2015,

Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan ja 7 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

otta huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto antoi 15 päivänä marraskuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 31/2008 Euroopan yhteisön ja Madagaskarin tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekemisestä (1). Sopimuksen nykyisen pöytäkirjan voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto antoi 15 päivänä marraskuuta 2007 asetuksen (EY) N:o 31/2008 Euroopan yhteisön ja Madagaskarin tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekemisestä (1). Sopimuksen nykyisen pöytäkirjan voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2014.

| (2) | Euroopan unioni on neuvotellut Madagaskarin tasavallan kanssa kumppanuussopimukseen liitettävän uuden pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, jossa unionin aluksille myönnetään kalastusmahdollisuuksia Madagaskarin tasavallan lainkäyttövaltaan kalastuksen osalta kuuluvilla vesillä. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan unioni on neuvotellut Madagaskarin tasavallan kanssa kumppanuussopimukseen liitettävän uuden pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, jossa unionin aluksille myönnetään kalastusmahdollisuuksia Madagaskarin tasavallan lainkäyttövaltaan kalastuksen osalta kuuluvilla vesillä.

| (3) | Pöytäkirja on allekirjoitettu neuvoston päätöksen 2014/929/EU (2) mukaisesti, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2015. |
| --- | --- |

(3)

Pöytäkirja on allekirjoitettu neuvoston päätöksen 2014/929/EU (2) mukaisesti, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2015.

| (4) | Sopimuksen 9 artiklalla on perustettu sekakomitea, jonka tehtävänä on seurata sopimuksen soveltamista. Pöytäkirjan mukaisesti sekakomitea voi lisäksi hyväksyä tiettyjä pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia. Näiden muutosten hyväksymisen helpottamiseksi on asianmukaista valtuuttaa komissio tietyin edellytyksin hyväksymään ne noudattaen yksinkertaistettua menettelyä. |
| --- | --- |

(4)

Sopimuksen 9 artiklalla on perustettu sekakomitea, jonka tehtävänä on seurata sopimuksen soveltamista. Pöytäkirjan mukaisesti sekakomitea voi lisäksi hyväksyä tiettyjä pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia. Näiden muutosten hyväksymisen helpottamiseksi on asianmukaista valtuuttaa komissio tietyin edellytyksin hyväksymään ne noudattaen yksinkertaistettua menettelyä.

| (5) | Mainitun pöytäkirja olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(5)

Mainitun pöytäkirja olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään unionin puolesta Madagaskarin tasavallan ja Euroopan yhteisön välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehty pöytäkirja.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja antaa unionin puolesta pöytäkirjan 16 artiklassa tarkoitetun ilmoituksen.

3 artikla

Valtuutetaan komissio hyväksymään liitteessä 2 esitettyjen säännösten ja edellytysten mukaisesti muutokset, jotka sekakomiteassa tehdään pöytäkirjaan.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä jona se hyväksytään.

Tehty Luxembourgissa 5 päivänä lokakuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. SCHMIT

---

(1)  EUVL L 15, 18.1.2008, s. 1.

1

(2)  EUVL L 365, 19.12.2014, s. 6.

2

---

LIITE

Unionin kannan esittämistä sekakomiteassa koskevan valtuutuksen soveltamisala ja kannan esittämiseen sovellettava menettely

| 1. | Komissio valtuutetaan neuvottelemaan Madagaskarin tasavallan kanssa ja, edellyttäen että se on tarpeen ja että noudatetaan tämän liitteen 3 kohtaa, sopimaan pöytäkirjaan tehtävistä muutoksista, jotka koskevat seuraavia kysymyksiä:






  a) | kalastusmahdollisuuksien tarkistaminen sekä taloudellisen korvauksen tarkistaminen ja tähän pöytäkirjaan ja sen liitteeseen tehtävät muutokset pöytäkirjan 8 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

1.

Komissio valtuutetaan neuvottelemaan Madagaskarin tasavallan kanssa ja, edellyttäen että se on tarpeen ja että noudatetaan tämän liitteen 3 kohtaa, sopimaan pöytäkirjaan tehtävistä muutoksista, jotka koskevat seuraavia kysymyksiä:

a)

kalastusmahdollisuuksien tarkistaminen sekä taloudellisen korvauksen tarkistaminen ja tähän pöytäkirjaan ja sen liitteeseen tehtävät muutokset pöytäkirjan 8 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti;

| b) | kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen pöytäkirjan 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

kalastusmahdollisuuksien vahvistaminen pöytäkirjan 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti;

| c) | päätös pöytäkirjan 6 artiklan mukaisen alakohtaisen tuen yksityiskohtaisista säännöistä; |
| --- | --- |

c)

päätös pöytäkirjan 6 artiklan mukaisen alakohtaisen tuen yksityiskohtaisista säännöistä;

| d) | niiden kalavarojen kestävää hoitoa edistävistä toimenpiteistä päättäminen, jotka kuuluvat tämän pöytäkirjan piiriin ja joilla on vaikutusta union kalastusalusten toimintaan pöytäkirjan 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

d)

niiden kalavarojen kestävää hoitoa edistävistä toimenpiteistä päättäminen, jotka kuuluvat tämän pöytäkirjan piiriin ja joilla on vaikutusta union kalastusalusten toimintaan pöytäkirjan 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| e) | kalastuksen harjoittamisedellytyksiin liittyvien määräysten sekä pöytäkirjan ja sen liitteiden soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukauttaminen pöytäkirjan 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

e)

kalastuksen harjoittamisedellytyksiin liittyvien määräysten sekä pöytäkirjan ja sen liitteiden soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukauttaminen pöytäkirjan 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| 2. | Sekakomiteassa unioni:






  a) | pyrkii saavuttamaan yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa asetetut unionin tavoitteet; |
| --- | --- | --- |

2.

Sekakomiteassa unioni:

a)

pyrkii saavuttamaan yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa asetetut unionin tavoitteet;

| b) | noudattaa yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2012 annettua tiedonantoa koskevia neuvoston päätelmiä; |
| --- | --- |

b)

noudattaa yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2012 annettua tiedonantoa koskevia neuvoston päätelmiä;

| c) | edistää kantoja, jotka ovat sopusoinnussa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymien asiaankuuluvien sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

c)

edistää kantoja, jotka ovat sopusoinnussa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymien asiaankuuluvien sääntöjen kanssa.

| 3. | Kun sekakomitean kokouksessa on määrä hyväksyä 1 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia koskeva päätös, on toteutettava tarvittavat toimet, jotta unionin puolesta esitettävässä kannassa otetaan huomioon viimeisimmät tilastolliset, biologiset ja muut asiaankuuluvat komissiolle toimitetut tiedot.
  Tätä varten ja näiden tietojen pohjalta komission yksiköt toimittavat neuvostolle tai sen valmisteluelimille käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi riittävän ajoissa ennen sekakomitean asianomaista kokousta asiakirjan, jossa esitetään ehdotetun unionin kannan yksityiskohdat.
  Siltä osin kuin on kyse 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista kysymyksistä, neuvosto hyväksyy suunnitellun unionin kannan määräenemmistöllä. Muissa tapauksissa valmistelevassa asiakirjassa suunniteltu unionin kanta katsotaan hyväksytyksi, jollei jäsenvaltioiden määrävähemmistö vastusta sitä neuvoston valmisteluelimen kokouksessa tai 20 päivän kuluessa valmistelevan asiakirjan vastaanottamisesta sen mukaan, kumpi näistä tapahtuu aikaisemmin. Jos tällainen vastustaminen esitetään, asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi.
  Jos seuraavissa kokouksissa, mukaan luettuina paikalla pidettävät kokoukset, ei päästä yksimielisyyteen uusien seikkojen ottamisesta huomioon unionin kannassa, asia saatetaan neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

3.

Kun sekakomitean kokouksessa on määrä hyväksyä 1 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia koskeva päätös, on toteutettava tarvittavat toimet, jotta unionin puolesta esitettävässä kannassa otetaan huomioon viimeisimmät tilastolliset, biologiset ja muut asiaankuuluvat komissiolle toimitetut tiedot.

Tätä varten ja näiden tietojen pohjalta komission yksiköt toimittavat neuvostolle tai sen valmisteluelimille käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi riittävän ajoissa ennen sekakomitean asianomaista kokousta asiakirjan, jossa esitetään ehdotetun unionin kannan yksityiskohdat.

Siltä osin kuin on kyse 1 kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista kysymyksistä, neuvosto hyväksyy suunnitellun unionin kannan määräenemmistöllä. Muissa tapauksissa valmistelevassa asiakirjassa suunniteltu unionin kanta katsotaan hyväksytyksi, jollei jäsenvaltioiden määrävähemmistö vastusta sitä neuvoston valmisteluelimen kokouksessa tai 20 päivän kuluessa valmistelevan asiakirjan vastaanottamisesta sen mukaan, kumpi näistä tapahtuu aikaisemmin. Jos tällainen vastustaminen esitetään, asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi.

Jos seuraavissa kokouksissa, mukaan luettuina paikalla pidettävät kokoukset, ei päästä yksimielisyyteen uusien seikkojen ottamisesta huomioon unionin kannassa, asia saatetaan neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi.

| 4. | Komissiota kehotetaan toteuttamaan hyvissä ajoin kaikki sekakomitean päätöksen noudattamisen edellyttämät toimet, mukaan lukien tarvittaessa asianomaisen päätöksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja tämän päätöksen täytäntöönpanon mahdollisesti edellyttämien ehdotusten toimittaminen. |
| --- | --- |

4.

Komissiota kehotetaan toteuttamaan hyvissä ajoin kaikki sekakomitean päätöksen noudattamisen edellyttämät toimet, mukaan lukien tarvittaessa asianomaisen päätöksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja tämän päätöksen täytäntöönpanon mahdollisesti edellyttämien ehdotusten toimittaminen.

---

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/4 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/4

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1894,

annettu 5 päivänä lokakuuta 2015,

Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan tekemisestä

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 7 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto on 19 päivänä joulukuuta 2006 antamallaan asetuksella (EY) N:o 2027/2006 (1) hyväksynyt Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekemisen. Kumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan (2) voimassaolo on lakannut 31 päivänä elokuuta 2014. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto on 19 päivänä joulukuuta 2006 antamallaan asetuksella (EY) N:o 2027/2006 (1) hyväksynyt Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tekemisen. Kumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehdyn Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan (2) voimassaolo on lakannut 31 päivänä elokuuta 2014.

| (2) | Unioni on neuvotellut Kap Verden tasavallan kanssa sopimukseen uuden pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, jolla unionin aluksille myönnetään kalastusmahdollisuuksia kalastusalueella, joka kuuluu Kap Verden tasavallan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kalastuksen osalta kuuluvalla kalastusalueella. |
| --- | --- |

(2)

Unioni on neuvotellut Kap Verden tasavallan kanssa sopimukseen uuden pöytäkirjan, jäljempänä ’pöytäkirja’, jolla unionin aluksille myönnetään kalastusmahdollisuuksia kalastusalueella, joka kuuluu Kap Verden tasavallan suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kalastuksen osalta kuuluvalla kalastusalueella.

| (3) | Neuvosto on päätöksellä 2014/948/EU (3) antanut luvan allekirjoittaa pöytäkirja sekä soveltaa sitä väliaikaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta sen tekemisen myöhempään päätökseen saattamiseen. |
| --- | --- |

(3)

Neuvosto on päätöksellä 2014/948/EU (3) antanut luvan allekirjoittaa pöytäkirja sekä soveltaa sitä väliaikaisesti, tämän kuitenkaan vaikuttamatta sen tekemisen myöhempään päätökseen saattamiseen.

| (4) | Sopimuksella on perustettu sekakomitea, jonka tehtävänä on valvoa sopimuksen soveltamista. Lisäksi sekakomitea voi pöytäkirjan mukaisesti hyväksyä tiettyjä siihen tehtäviä muutoksia. Näiden muutosten hyväksymisen helpottamiseksi Euroopan komissio olisi tietyin edellytyksin valtuutettava hyväksymään ne noudattaen yksinkertaistettua menettelyä. |
| --- | --- |

(4)

Sopimuksella on perustettu sekakomitea, jonka tehtävänä on valvoa sopimuksen soveltamista. Lisäksi sekakomitea voi pöytäkirjan mukaisesti hyväksyä tiettyjä siihen tehtäviä muutoksia. Näiden muutosten hyväksymisen helpottamiseksi Euroopan komissio olisi tietyin edellytyksin valtuutettava hyväksymään ne noudattaen yksinkertaistettua menettelyä.

| (5) | Pöytäkirja olisi hyväksyttävä, |
| --- | --- |

(5)

Pöytäkirja olisi hyväksyttävä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään unionin puolesta Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta tehty Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välinen pöytäkirja.

2 artikla

Neuvoston puheenjohtaja tekee unionin puolesta pöytäkirjan 16 artiklassa määrätyn ilmoituksen.

3 artikla

Valtuutetaan komissio tämän päätöksen liitteessä sekä sopimuksen 9 artiklassa vahvistettujen määräysten ja edellytysten mukaisesti hyväksymään unionin puolesta muutokset, jotka sekakomiteassa tehdään pöytäkirjaan.

4 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Luxemburgissa 5 päivänä lokakuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. SCHMIT

---

(1)  Neuvoston asetus (EY) N:o 2027/2006, annettu 19 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisen kalastuskumppanuussopimuksen tekemisestä (EUVL L 414, 30.12.2006, s. 1).

1

(2)  EUVL L 181, 9.7.2011, s. 2.

2

(3)  Neuvoston päätös 2014/948/EU, annettu 15 päivänä joulukuuta 2014, Euroopan yhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä kalastuskumppanuussopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista koskevan Euroopan unionin ja Kap Verden tasavallan välisen pöytäkirjan allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 369, 24.12.2014, s. 1).

3

---

LIITE

Valtuutuksen laajuus ja sekakomiteassa esitettävän unionin kannan esittämistä koskeva menettely

| 1. | Komissio valtuutetaan neuvottelemaan Kap Verden tasavallan kanssa ja, edellyttäen että se on tarpeen ja että noudatetaan tämän liitteen 3 kohtaa, hyväksymään pöytäkirjaan tehtävät muutokset, jotka koskevat seuraavia kysymyksiä:






  a) | kalastusmahdollisuuksien tarkistaminen, taloudellisen korvauksen suhteutettu mukauttaminen ja tarvittavien muutosten tekeminen pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

1.

Komissio valtuutetaan neuvottelemaan Kap Verden tasavallan kanssa ja, edellyttäen että se on tarpeen ja että noudatetaan tämän liitteen 3 kohtaa, hyväksymään pöytäkirjaan tehtävät muutokset, jotka koskevat seuraavia kysymyksiä:

a)

kalastusmahdollisuuksien tarkistaminen, taloudellisen korvauksen suhteutettu mukauttaminen ja tarvittavien muutosten tekeminen pöytäkirjan 5 artiklan mukaisesti;

| b) | pöytäkirjan 3 artiklan mukaisen alakohtaisen tuen yksityiskohtaisia sääntöjä koskevat päätökset; |
| --- | --- |

b)

pöytäkirjan 3 artiklan mukaisen alakohtaisen tuen yksityiskohtaisia sääntöjä koskevat päätökset;

| c) | kalastuksen harjoittamisedellytyksiin liittyvien määräysten sekä pöytäkirjan ja sen liitteiden soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukauttaminen pöytäkirjan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

c)

kalastuksen harjoittamisedellytyksiin liittyvien määräysten sekä pöytäkirjan ja sen liitteiden soveltamista koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen mukauttaminen pöytäkirjan 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

| d) | sellaisten kalavarojen kestävää hoitoa koskevien toimenpiteiden hyväksyminen, jotka vaikuttavat unionin alusten toimintaan pöytäkirjan 4 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

d)

sellaisten kalavarojen kestävää hoitoa koskevien toimenpiteiden hyväksyminen, jotka vaikuttavat unionin alusten toimintaan pöytäkirjan 4 artiklan 4 ja 6 kohdan mukaisesti.

| 2. | Sopimuksen 9 artiklan mukaan perustetussa sekakomiteassa unioni






  a) | pyrkii saavuttamaan yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa asetetut unionin tavoitteet; |
| --- | --- | --- |

2.

Sopimuksen 9 artiklan mukaan perustetussa sekakomiteassa unioni

a)

pyrkii saavuttamaan yhteisen kalastuspolitiikan puitteissa asetetut unionin tavoitteet;

| b) | noudattaa yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2012 annettuja neuvoston päätelmiä; |
| --- | --- |

b)

noudattaa yhteisen kalastuspolitiikan ulkoisesta ulottuvuudesta 19 päivänä maaliskuuta 2012 annettuja neuvoston päätelmiä;

| c) | edistää kantoja, jotka ovat sopusoinnussa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymien asiaankuuluvien sääntöjen kanssa. |
| --- | --- |

c)

edistää kantoja, jotka ovat sopusoinnussa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen hyväksymien asiaankuuluvien sääntöjen kanssa.

| 3. | Kun sekakomitean kokouksessa on määrä hyväksyä 1 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia koskeva päätös, on toteutettava tarvittavat toimet, jotta unionin puolesta esitettävässä kannassa otetaan huomioon viimeisimmät tilastolliset, biologiset ja muut asiaankuuluvat komissiolle toimitetut tiedot.
  Tätä varten ja näiden tietojen pohjalta komission yksiköt toimittavat neuvostolle tai sen valmisteluelimille käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi riittävän ajoissa ennen sekakomitean asianomaista kokousta asiakirjan, jossa esitetään ehdotetun unionin kannan yksityiskohdat.
  Siltä osin kuin on kyse 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista kysymyksistä, neuvosto hyväksyy suunnitellun unionin kannan määräenemmistöllä. Muissa tapauksissa valmistelevassa asiakirjassa suunniteltu unionin kanta katsotaan hyväksytyksi, jollei jäsenvaltioiden määrävähemmistö vastusta sitä neuvoston valmisteluelimen kokouksessa tai 20 päivän kuluessa valmistelevan asiakirjan vastaanottamisesta sen mukaan, kumpi näistä tapahtuu aikaisemmin. Jos tällainen vastustaminen esitetään, asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi.
  Jos myöhempien kokousten kuluessa, mukaan lukien paikan päällä järjestettävät kokoukset, on mahdotonta päästä yhteisymmärrykseen siitä, että unionin kannassa otetaan huomioon uusia seikkoja, asia siirretään neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi.
  Komissiota kehotetaan toteuttamaan hyvissä ajoin kaikki sekakomitean päätöksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet, mukaan lukien tarvittaessa asianomaisen päätöksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja tämän päätöksen täytäntöönpanon mahdollisesti edellyttämien ehdotusten toimittaminen. |
| --- | --- |

3.

Kun sekakomitean kokouksessa on määrä hyväksyä 1 kohdassa tarkoitettuja pöytäkirjaan tehtäviä muutoksia koskeva päätös, on toteutettava tarvittavat toimet, jotta unionin puolesta esitettävässä kannassa otetaan huomioon viimeisimmät tilastolliset, biologiset ja muut asiaankuuluvat komissiolle toimitetut tiedot.

Tätä varten ja näiden tietojen pohjalta komission yksiköt toimittavat neuvostolle tai sen valmisteluelimille käsiteltäväksi ja hyväksyttäväksi riittävän ajoissa ennen sekakomitean asianomaista kokousta asiakirjan, jossa esitetään ehdotetun unionin kannan yksityiskohdat.

Siltä osin kuin on kyse 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista kysymyksistä, neuvosto hyväksyy suunnitellun unionin kannan määräenemmistöllä. Muissa tapauksissa valmistelevassa asiakirjassa suunniteltu unionin kanta katsotaan hyväksytyksi, jollei jäsenvaltioiden määrävähemmistö vastusta sitä neuvoston valmisteluelimen kokouksessa tai 20 päivän kuluessa valmistelevan asiakirjan vastaanottamisesta sen mukaan, kumpi näistä tapahtuu aikaisemmin. Jos tällainen vastustaminen esitetään, asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi.

Jos myöhempien kokousten kuluessa, mukaan lukien paikan päällä järjestettävät kokoukset, on mahdotonta päästä yhteisymmärrykseen siitä, että unionin kannassa otetaan huomioon uusia seikkoja, asia siirretään neuvoston tai sen valmisteluelinten käsiteltäväksi.

Komissiota kehotetaan toteuttamaan hyvissä ajoin kaikki sekakomitean päätöksen noudattamisen edellyttämät toimenpiteet, mukaan lukien tarvittaessa asianomaisen päätöksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja tämän päätöksen täytäntöönpanon mahdollisesti edellyttämien ehdotusten toimittaminen.

---

ASETUKSET

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/7

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2015/1895,

annettu 16 päivänä lokakuuta 2015,

Belgian lipun alla purjehtivien alusten merikrotin kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EU) 2015/104 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2015. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EU) 2015/104 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2015.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2015 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2015 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2015 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus samassa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

João AGUIAR MACHADO

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2015/104, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015, asetuksen (EU) N:o 43/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 779/2014 kumoamisesta (EUVL L 22, 28.1.2015, s. 1).

2

---

LIITE

| Nro | 49/TQ104 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Belgia |
| Kanta | ANF/8ABDE. |
| Laji | Merikrotti (Lophiidae) |
| Alue | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe |
| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä | 19.9.2015 |

Nro

49/TQ104

Jäsenvaltio

Belgia

Kanta

ANF/8ABDE.

Laji

Merikrotti (Lophiidae)

Alue

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä

19.9.2015

---

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/9 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/9

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2015/1896,

annettu 16 päivänä lokakuuta 2015,

Belgian lipun alla purjehtivien alusten kummeliturskan kalastuksen kieltämisestä alueilla VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisön valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EU) 2015/104 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2015. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EU) 2015/104 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2015.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2015 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai siinä maassa rekisteröityjen alusten kyseisessä liitteessä mainitun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2015 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitettujen jäsenvaltioiden vuotta 2015 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus samassa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 16 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

João AGUIAR MACHADO

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2015/104, annettu 19 päivänä tammikuuta 2015, unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2015, asetuksen (EU) N:o 43/2014 muuttamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 779/2014 kumoamisesta (EUVL L 22, 28.1.2015, s. 1).

2

---

LIITE

| Nro | 48/TQ104 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Belgia |
| Kanta | HKE/8ABDE. |
| Laji | Kummeliturska (Merluccius merluccius) |
| Alue | VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe |
| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä | 19.9.2015 |

Nro

48/TQ104

Jäsenvaltio

Belgia

Kanta

HKE/8ABDE.

Laji

Kummeliturska (Merluccius merluccius)

Alue

VIIIa, VIIIb, VIIId ja VIIIe

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä

19.9.2015

---

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/11 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/11

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1897,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2015,

komission asetuksen (EY) N:o 2056/2001 muuttamisesta purkamisvelvoitteen osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon kalavarojen säilyttämisestä nuorten meren eliöiden suojelemiseksi toteutettavien teknisten toimenpiteiden avulla 30 päivänä maaliskuuta 1998 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 850/98 (1) ja erityisesti sen 48 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) yhtenä tavoitteena on lopettaa asteittain saaliiden poisheittäminen ottamalla käyttöön saaliiden purkamista koskeva velvoite saalisrajoitusten alaisille lajeille. Tietyt Pohjanmeren ja Skotlannista länteen sijaitsevien merialueiden turskakannan elvyttämiseksi toteutettavista teknisistä lisätoimenpiteistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 2056/2001 (3) säännökset edellyttävät kalastajien heittävän kalaa pois. Kyseisiä säännöksiä olisi muutettava kyseisen asetuksen ja purkamisvelvoitteen välisen yhteensopimattomuuden poistamiseksi ja jotta purkamisvelvoite saataisiin toimivaksi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (2) yhtenä tavoitteena on lopettaa asteittain saaliiden poisheittäminen ottamalla käyttöön saaliiden purkamista koskeva velvoite saalisrajoitusten alaisille lajeille. Tietyt Pohjanmeren ja Skotlannista länteen sijaitsevien merialueiden turskakannan elvyttämiseksi toteutettavista teknisistä lisätoimenpiteistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 2056/2001 (3) säännökset edellyttävät kalastajien heittävän kalaa pois. Kyseisiä säännöksiä olisi muutettava kyseisen asetuksen ja purkamisvelvoitteen välisen yhteensopimattomuuden poistamiseksi ja jotta purkamisvelvoite saataisiin toimivaksi.

| (2) | Purkamisvelvoitteen täytäntöönpanon varmistamiseksi olisi muutettava eritoten asetus (EY) N:o 2056/2001 säätämällä, että kaikki purkamisvelvoitteen alaisiin lajeihin kuuluvien meren eliöiden tahattomat saaliit, jotka ovat saaliiden koostumusta koskevien rajoitusten mukaan liian suuret, on purettava ja luettava kiintiöihin. |
| --- | --- |

(2)

Purkamisvelvoitteen täytäntöönpanon varmistamiseksi olisi muutettava eritoten asetus (EY) N:o 2056/2001 säätämällä, että kaikki purkamisvelvoitteen alaisiin lajeihin kuuluvien meren eliöiden tahattomat saaliit, jotka ovat saaliiden koostumusta koskevien rajoitusten mukaan liian suuret, on purettava ja luettava kiintiöihin.

| (3) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 2056/2001 seuraavasti:

| 1) | Lisätään 2 artiklaan 3 kohta seuraavasti:






  ”3. | ’tahattomilla saaliilla’ sellaisten meren eliöiden satunnaisesti saatuja saaliita, jotka on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (4) 15 artiklan nojalla purettava ja luettava kiintiöihin joko sen vuoksi, että ne ovat alle säilyttämisen vähimmäisviitekoon, tai sen vuoksi, että ne ylittävät saaliiden koostumusta ja sivusaaliita koskevissa säännöissä sallitut määrät. |
| --- | --- | --- |

1)

Lisätään 2 artiklaan 3 kohta seuraavasti:

”3.

’tahattomilla saaliilla’ sellaisten meren eliöiden satunnaisesti saatuja saaliita, jotka on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (4) 15 artiklan nojalla purettava ja luettava kiintiöihin joko sen vuoksi, että ne ovat alle säilyttämisen vähimmäisviitekoon, tai sen vuoksi, että ne ylittävät saaliiden koostumusta ja sivusaaliita koskevissa säännöissä sallitut määrät.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).”"

| 2) | Lisätään 9 a artikla seuraavasti:
  ”9 a artikla
  Jos purkamisvelvoitteen alaisiin lajeihin kuuluvan lajin meren eliöiden saalis ylittää tämän asetuksen 4 artiklan 1–6 kohdassa, 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa, 7 artiklassa tai 8 artiklassa säädetyt sallitut prosenttiosuudet tai määrät, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklaa. Nämä tahattomat saaliit on purettava ja luettava kiintiöihin. Tällaisten tahattomien saaliiden ei katsota rikkovan kyseisissä artikloissa tarkoitettua sallittua prosenttiosuutta saaliin koostumuksesta.” |
| --- | --- |

2)

Lisätään 9 a artikla seuraavasti:

”9 a artikla

Jos purkamisvelvoitteen alaisiin lajeihin kuuluvan lajin meren eliöiden saalis ylittää tämän asetuksen 4 artiklan 1–6 kohdassa, 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa, 7 artiklassa tai 8 artiklassa säädetyt sallitut prosenttiosuudet tai määrät, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1380/2013 15 artiklaa. Nämä tahattomat saaliit on purettava ja luettava kiintiöihin. Tällaisten tahattomien saaliiden ei katsota rikkovan kyseisissä artikloissa tarkoitettua sallittua prosenttiosuutta saaliin koostumuksesta.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EYVL L 125, 27.4.1998, s. 1.

1

(2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1380/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta (EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22).

2

(3)  Komission asetus (EY) N:o 2056/2001, annettu 19 päivänä lokakuuta 2001, Pohjanmeren ja Skotlannista länteen sijaitsevien merialueiden turskakannan elvyttämiseksi toteutettavista teknisistä lisätoimenpiteistä (EYVL L 277, 20.10.2001, s. 13).

3

---

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/13 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/13

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2015/1898,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2015,

muun kuin sairauden riskin vähentämiseen ja lasten kehitykseen ja terveyteen viittaavan elintarvikkeita koskevan terveysväitteen hyväksynnän epäämisestä

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon elintarvikkeita koskevista ravitsemus- ja terveysväitteistä 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1924/2006 (1) ja erityisesti sen 18 artiklan 5 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaan elintarvikkeita koskevat terveysväitteet ovat kiellettyjä, jollei komissio ole hyväksynyt niitä kyseisen asetuksen mukaisesti ja jolleivät ne sisälly sallittujen väitteiden luetteloon. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 1924/2006 mukaan elintarvikkeita koskevat terveysväitteet ovat kiellettyjä, jollei komissio ole hyväksynyt niitä kyseisen asetuksen mukaisesti ja jolleivät ne sisälly sallittujen väitteiden luetteloon.

| (2) | Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään myös, että elintarvikealan toimijat voivat toimittaa terveysväitteiden hyväksyntää koskevia hakemuksia jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava edellytysten mukaiset hakemukset Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle EFSAlle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tieteellistä arviointia varten sekä komissiolle ja jäsenvaltioille tiedoksi. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksessa (EY) N:o 1924/2006 säädetään myös, että elintarvikealan toimijat voivat toimittaa terveysväitteiden hyväksyntää koskevia hakemuksia jäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle. Toimivaltaisen kansallisen viranomaisen on toimitettava edellytysten mukaiset hakemukset Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaiselle EFSAlle, jäljempänä ’elintarviketurvallisuusviranomainen’, tieteellistä arviointia varten sekä komissiolle ja jäsenvaltioille tiedoksi.

| (3) | Elintarviketurvallisuusviranomaisen on annettava lausunto kyseisestä terveysväitteestä. |
| --- | --- |

(3)

Elintarviketurvallisuusviranomaisen on annettava lausunto kyseisestä terveysväitteestä.

| (4) | Komissio tekee päätöksen terveysväitteiden hyväksymisestä ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon. |
| --- | --- |

(4)

Komissio tekee päätöksen terveysväitteiden hyväksymisestä ottaen huomioon elintarviketurvallisuusviranomaisen antaman lausunnon.

| (5) | Clasado Limited toimitti asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 5 kohdan nojalla hakemuksen, jonka perusteella elintarviketurvallisuusviranomaisen oli annettava lausunto terveysväitteestä, joka koski Bimuno® GOS -valmisteen vaikutuksia vatsa- ja suolistovaivojen vähentymiseen (kysymys nro EFSA-Q-2014-00022 (2)). Hakijan esittämä väite oli seuraava: ”Bimuno®-galakto-oligosakkaridien säännöllinen päivittäinen 1,37 g:n nauttiminen voi vähentää vatsavaivoja”. |
| --- | --- |

(5)

Clasado Limited toimitti asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 5 kohdan nojalla hakemuksen, jonka perusteella elintarviketurvallisuusviranomaisen oli annettava lausunto terveysväitteestä, joka koski Bimuno® GOS -valmisteen vaikutuksia vatsa- ja suolistovaivojen vähentymiseen (kysymys nro EFSA-Q-2014-00022 (2)). Hakijan esittämä väite oli seuraava: ”Bimuno®-galakto-oligosakkaridien säännöllinen päivittäinen 1,37 g:n nauttiminen voi vähentää vatsavaivoja”.

| (6) | Komissio ja jäsenvaltiot saivat 16 päivänä heinäkuuta 2014 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon, jonka mukaan esitettyjen tietojen perusteella Bimuno® GOS -valmisteen nauttimisen ja vatsa- ja suolistovaivojen vähentymisen välistä syy-seuraussuhdetta ei ollut osoitettu todeksi. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lukuun ottamatta yhtä julkaisematonta interventiotutkimusta kaikki hakijan tämän väitteen tueksi toimittamat ihmisillä tehdyt ja muut tutkimukset toimitettiin jo samaan väitteeseen liittyneissä aiemmissa hakemuksissa, ja ne arvioitiin kielteisin tuloksin (3). Koska väite ei näin ollen ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimusten mukainen, sitä ei pitäisi hyväksyä. |
| --- | --- |

(6)

Komissio ja jäsenvaltiot saivat 16 päivänä heinäkuuta 2014 elintarviketurvallisuusviranomaiselta tieteellisen lausunnon, jonka mukaan esitettyjen tietojen perusteella Bimuno® GOS -valmisteen nauttimisen ja vatsa- ja suolistovaivojen vähentymisen välistä syy-seuraussuhdetta ei ollut osoitettu todeksi. Lausunnossaan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi myös, että lukuun ottamatta yhtä julkaisematonta interventiotutkimusta kaikki hakijan tämän väitteen tueksi toimittamat ihmisillä tehdyt ja muut tutkimukset toimitettiin jo samaan väitteeseen liittyneissä aiemmissa hakemuksissa, ja ne arvioitiin kielteisin tuloksin (3). Koska väite ei näin ollen ole asetuksen (EY) N:o 1924/2006 vaatimusten mukainen, sitä ei pitäisi hyväksyä.

| (7) | Tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä päätettäessä on otettu huomioon kannanotot, joita komissio on saanut hakijalta ja yleisöltä asetuksen (EY) N:o 1924/2006 16 artiklan 6 kohdan nojalla. |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä päätettäessä on otettu huomioon kannanotot, joita komissio on saanut hakijalta ja yleisöltä asetuksen (EY) N:o 1924/2006 16 artiklan 6 kohdan nojalla.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Tämän asetuksen liitteessä lueteltua terveysväitettä ei saa sisällyttää asetuksen (EY) N:o 1924/2006 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuun unionin sallittujen väitteiden luetteloon.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta

Puheenjohtaja

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 9.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(7):3756.

2

(3)  EFSA Journal 2011;9(12):2472, EFSA Journal 2013;11(6):3259.

3

---

LIITE

Hylätty terveysväite

| Hakemus – asetuksen (EY) N:o 1924/2006 asiaankuuluvat säännökset | Ravintoaine, muu aine, elintarvike tai elintarvikeryhmä | Väite | EFSAn lausunnon numero |
| --- | --- | --- | --- |
| Asetuksen 13 artiklan 5 kohdan mukainen terveysväite, joka perustuu uuteen tieteelliseen näyttöön ja/tai johon sisältyy pyyntö teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamisesta | Bimuno® GOS | Bimuno®-galakto-oligosakkaridien säännöllinen päivittäinen 1,37 g:n nauttiminen voi vähentää vatsavaivoja | Q-2014-00022 |

Hakemus – asetuksen (EY) N:o 1924/2006 asiaankuuluvat säännökset

Ravintoaine, muu aine, elintarvike tai elintarvikeryhmä

Väite

EFSAn lausunnon numero

Asetuksen 13 artiklan 5 kohdan mukainen terveysväite, joka perustuu uuteen tieteelliseen näyttöön ja/tai johon sisältyy pyyntö teollisoikeuden alaisten tietojen suojaamisesta

Bimuno® GOS

Bimuno®-galakto-oligosakkaridien säännöllinen päivittäinen 1,37 g:n nauttiminen voi vähentää vatsavaivoja

Q-2014-00022

---

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/15 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/15

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2015/1899,

annettu 21 päivänä lokakuuta 2015,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 992/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 1234/2007 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan sekä hedelmä- ja vihannesjalostealan osalta 7 päivänä kesäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 (2) ja erityisesti sen 136 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille. |
| --- | --- |

(1)

Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 543/2011 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XVI olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille.

| (2) | Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(2)

Kiinteä tuontiarvo lasketaan joka työpäivä täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklan 1 kohdan mukaisesti ottaen huomioon päivittäin vaihtuvat tiedot. Sen vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 543/2011 136 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 21 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Jerzy PLEWA

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUVL L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | AL | 40,5 |
| MA | 115,6 |
| MK | 60,3 |
| TR | 95,4 |
| ZZ | 78,0 |
| 0707 00 05 | AL | 38,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 65,6 |
| 0709 93 10 | MA | 107,9 |
| TR | 143,0 |
| ZZ | 125,5 |
| 0805 50 10 | AR | 152,4 |
| TR | 101,4 |
| UY | 74,0 |
| ZA | 148,6 |
| ZZ | 119,1 |
| 0806 10 10 | BR | 249,3 |
| EG | 199,4 |
| MK | 96,9 |
| PE | 73,3 |
| TR | 167,2 |
| ZZ | 157,2 |
| 0808 10 80 | AR | 124,2 |
| CL | 121,6 |
| NZ | 137,0 |
| US | 120,3 |
| ZA | 157,5 |
| ZZ | 132,1 |
| 0808 30 90 | TR | 133,5 |
| XS | 96,6 |
| ZZ | 115,1 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

AL

40,5

MA

115,6

MK

60,3

TR

95,4

ZZ

78,0

0707 00 05

AL

38,5

MK

46,1

TR

112,1

ZZ

65,6

0709 93 10

MA

107,9

TR

143,0

ZZ

125,5

0805 50 10

AR

152,4

TR

101,4

UY

74,0

ZA

148,6

ZZ

119,1

0806 10 10

BR

249,3

EG

199,4

MK

96,9

PE

73,3

TR

167,2

ZZ

157,2

0808 10 80

AR

124,2

CL

121,6

NZ

137,0

US

120,3

ZA

157,5

ZZ

132,1

0808 30 90

TR

133,5

XS

96,6

ZZ

115,1

---

(1)  Kolmansien maiden kanssa käytävää ulkomaankauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 471/2009 täytäntöönpanosta maa- ja alueluokituksen ajan tasalle saattamisen osalta 27 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission asetuksessa (EU) N:o 1106/2012 (EUVL L 328, 28.11.2012, s. 7) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

PÄÄTÖKSET

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/17 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/17

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2015/1900,

annettu 5 päivänä lokakuuta 2015,

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisellä vakautus- ja assosiaatiosopimuksella perustetussa vakautus- ja assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävästä kannasta vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökseen työjärjestyksensä vahvistamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 115 artiklalla perustetaan vakautus- ja assosiaationeuvosto. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 115 artiklalla perustetaan vakautus- ja assosiaationeuvosto.

| (2) | Sopimuksen 116 artiklassa määrätään, että vakautus- ja assosiaationeuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä. |
| --- | --- |

(2)

Sopimuksen 116 artiklassa määrätään, että vakautus- ja assosiaationeuvosto vahvistaa oman työjärjestyksensä.

| (3) | Sopimuksen 118 artiklassa määrätään, että vakautus- ja assosiaationeuvostoa avustaa vakautus- ja assosiaatiokomitea, jäljempänä ’komitea’. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 118 artiklassa määrätään, että vakautus- ja assosiaationeuvostoa avustaa vakautus- ja assosiaatiokomitea, jäljempänä ’komitea’.

| (4) | Sopimuksen 118 artiklassa määrätään myös, että vakautus- ja assosiaationeuvosto määrittelee työjärjestyksessään komitean tehtävät ja että vakautus- ja assosiaationeuvosto voi siirtää toimivaltaansa komitealle. |
| --- | --- |

(4)

Sopimuksen 118 artiklassa määrätään myös, että vakautus- ja assosiaationeuvosto määrittelee työjärjestyksessään komitean tehtävät ja että vakautus- ja assosiaationeuvosto voi siirtää toimivaltaansa komitealle.

| (5) | Sopimuksen 120 artiklassa määrätään, että vakautus- ja assosiaationeuvosto voi perustaa muita erityiskomiteoita tai -elimiä avustamaan sitä sen tehtävien hoitamisessa. Siinä määrätään lisäksi, että vakautus- ja assosiaationeuvosto määrittelee työjärjestyksessään näiden komiteoiden ja elinten kokoonpanon, tehtävät ja toimintatavat, |
| --- | --- |

(5)

Sopimuksen 120 artiklassa määrätään, että vakautus- ja assosiaationeuvosto voi perustaa muita erityiskomiteoita tai -elimiä avustamaan sitä sen tehtävien hoitamisessa. Siinä määrätään lisäksi, että vakautus- ja assosiaationeuvosto määrittelee työjärjestyksessään näiden komiteoiden ja elinten kokoonpanon, tehtävät ja toimintatavat,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

Ainoa artikla

Sopimuksen 115 artiklalla perustetussa vakautus- ja assosiaationeuvostossa Euroopan unionin puolesta esitettävä kanta vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökseen työjärjestyksensä vahvistamisesta perustuu tähän päätökseen liitettyyn vakautus- ja assosiaationeuvoston päätösluonnokseen.

Päätösluonnokseen voidaan hyväksyä vähäisiä muutoksia ilman neuvoston uutta päätöstä.

Tehty Luxemburgissa 5 päivänä lokakuuta 2015.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

N. SCHMIT

---

EU:N SEKÄ BOSNIA JA HERTSEGOVINAN VAKAUTUS- JA ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1,

annettu [pvm],

työjärjestyksensä vahvistamisesta

VAKAUTUS- JA ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 115, 116, 118 ja 120 artiklan,

ja katsoo, että kyseinen sopimus tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2015,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Puheenjohtajuus

Osapuolet toimivat vuorotellen vakautus- ja assosiaationeuvoston puheenjohtajana 12 kuukauden ajan. Ensimmäinen kausi alkaa vakautus- ja assosiaationeuvoston ensimmäisenä kokoontumispäivänä ja päättyy saman vuoden 31 päivänä joulukuuta.

2 artikla

Kokoukset

Vakautus- ja assosiaationeuvosto kokoontuu ministeritasolla kerran vuodessa. Jos osapuolet niin sopivat, kumman tahansa osapuolen pyynnöstä voidaan pitää vakautus- ja assosiaationeuvoston ylimääräisiä kokouksia. Jolleivät osapuolet toisin sovi, vakautus- ja assosiaationeuvoston kokoukset pidetään Euroopan unionin neuvoston tavanomaisessa kokouspaikassa osapuolten sopimana ajankohtana. Vakautus- ja assosiaationeuvoston sihteerit kutsuvat vakautus- ja assosiaationeuvoston kokoukset koolle yhdessä puheenjohtajan suostumuksella.

3 artikla

Edustus

Vakautus- ja assosiaationeuvoston jäsenet, jotka ovat estyneet osallistumasta kokoukseen, voivat käyttää edustajaa. Jos jäsen haluaa käyttää edustajaa, hänen on ilmoitettava puheenjohtajalle edustajansa nimi ennen sen kokouksen alkua, jossa häntä edustetaan. Vakautus- ja assosiaationeuvoston jäsenen edustajalla on kaikki varsinaisen jäsenen oikeudet.

4 artikla

Valtuuskunnat

Vakautus- ja assosiaationeuvoston jäsenillä voi olla mukanaan virkamiehiä. Osapuolten valtuuskuntien aiottu kokoonpano ilmoitetaan puheenjohtajalle ennen kutakin kokousta. Euroopan investointipankin edustaja osallistuu vakautus- ja assosiaationeuvoston kokouksiin tarkkailijana, kun esityslistalla on pankkia koskevia asioita. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi kutsua muita kuin jäseniä kokouksiinsa antamaan tietoja erityisistä aiheista.

5 artikla

Sihteeristö

Yksi Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön virkamies ja yksi Bosnia ja Hertsegovinan Euroopan unionissa olevan edustuston virkamies toimivat yhdessä vakautus- ja assosiaationeuvoston sihteereinä.

6 artikla

Kirjeenvaihto

Vakautus- ja assosiaationeuvostolle osoitettu kirjeenvaihto lähetetään vakautus- ja assosiaationeuvoston puheenjohtajalle Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön osoitteeseen.

Sihteerit huolehtivat kirjeenvaihdon välittämisestä vakautus- ja assosiaationeuvoston puheenjohtajalle ja tarvittaessa sen jakelusta vakautus- ja assosiaationeuvoston muille jäsenille. Jakeluun menevä kirjeenvaihto lähetetään komission pääsihteeristölle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, jäsenvaltioiden pysyville edustustoille sekä Bosnia ja Hertsegovinan edustustolle Euroopan unionissa.

Sihteerit toimittavat vakautus- ja assosiaationeuvoston puheenjohtajalta peräisin olevat tiedonannot vastaanottajille ja jakavat ne tarvittaessa toisessa kohdassa tarkoitetuille vakautus- ja assosiaationeuvoston muille jäsenille.

7 artikla

Julkisuus

Ellei toisin päätetä, vakautus- ja assosiaationeuvoston kokoukset eivät ole julkisia.

8 artikla

Kokousten esityslistat

1.   Puheenjohtaja laatii kutakin kokousta varten ehdotuksen esityslistaksi. Vakautus- ja assosiaationeuvoston sihteerit lähettävät sen 6 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille viimeistään 15 päivää ennen kokouksen alkua. Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva pyyntö on saapunut puheenjohtajalle viimeistään 21 päivää ennen kokouksen alkua, ja nämä asiat otetaan esityslistaehdotukseen ainoastaan, jos niihin liittyvät asiakirjat on toimitettu sihteereille viimeistään esityslistan lähettämispäivänä. Vakautus- ja assosiaationeuvosto hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin esityslistaehdotuksessa olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle molempien osapuolten suostumuksella.

2.   Puheenjohtaja voi osapuolten suostumuksella lyhentää 1 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja johonkin erityistapaukseen liittyvien vaatimusten huomioon ottamiseksi.

9 artikla

Pöytäkirja

Sihteerit laativat kustakin kokouksesta pöytäkirjaluonnoksen. Pöytäkirjassa mainitaan yleensä kunkin esityslistalla olevan asian osalta seuraavat:

| — | vakautus- ja assosiaationeuvostolle toimitetut asiakirjat, |
| --- | --- |

—

vakautus- ja assosiaationeuvostolle toimitetut asiakirjat,

| — | lausumat, jotka joku vakautus- ja assosiaationeuvoston jäsenistä on pyytänyt kirjattaviksi, |
| --- | --- |

—

lausumat, jotka joku vakautus- ja assosiaationeuvoston jäsenistä on pyytänyt kirjattaviksi,

| — | tehdyt päätökset ja annetut suositukset, sovitut lausumat ja tehdyt päätelmät. |
| --- | --- |

—

tehdyt päätökset ja annetut suositukset, sovitut lausumat ja tehdyt päätelmät.

Pöytäkirjaluonnos toimitetaan vakautus- ja assosiaationeuvoston hyväksyttäväksi. Puheenjohtaja ja molemmat sihteerit allekirjoittavat hyväksytyn pöytäkirjan. Sitä säilytetään assosiaatioasiakirjojen tallettajana toimivan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön arkistossa. Sen oikeaksi todistettu jäljennös toimitetaan kaikille 6 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille.

10 artikla

Päätökset ja suositukset

1.   Vakautus- ja assosiaationeuvosto tekee päätöksensä ja antaa suosituksia osapuolten yhteisestä sopimuksesta. Vakautus- ja assosiaationeuvosto voi osapuolten niin sopiessa tehdä päätöksiä tai antaa suosituksia kirjallisella menettelyllä.

2.   Sopimuksen 117 artiklassa tarkoitettujen vakautus- ja assosiaationeuvoston päätösten otsikkona on ”päätös” ja suositusten otsikkona ”suositus”, ja niiden jäljessä on järjestysnumero, antamispäivämäärä ja aihe. Vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökset ja suositukset allekirjoittaa puheenjohtaja, ja molemmat sihteerit todistavat ne oikeiksi. Päätökset ja suositukset lähetetään kaikille 6 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille. Kumpikin osapuoli voi päättää julkaista vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökset ja suositukset virallisessa lehdessään.

11 artikla

Kielet

Vakautus- ja assosiaationeuvoston virallisina kielinä ovat kummankin osapuolen viralliset kielet. Jollei toisin päätetä, vakautus- ja assosiaationeuvosto tekee ratkaisunsa näillä kielillä laadittujen asiakirjojen perusteella.

12 artikla

Kulut

Euroopan unioni sekä Bosnia ja Hertsegovina vastaavat itse henkilöstö-, matka- ja oleskelukustannuksista sekä postitus- ja televiestintäkustannuksista, joita niille aiheutuu osallistumisesta vakautus- ja assosiaationeuvoston kokouksiin. Kokousten tulkkauksesta ja asiakirjojen kääntämisestä ja jäljentämisestä aiheutuvista kuluista sekä muista kokousten järjestämiseen liittyvistä kuluista vastaa kokouksen järjestävä osapuoli.

13 artikla

Vakautus- ja assosiaatiokomitea

1.   Perustetaan vakautus- ja assosiaatiokomitea, jäljempänä ’komitea’, avustamaan vakautus- ja assosiaationeuvostoa sen tehtävien hoitamisessa. Se koostuu Euroopan unionin neuvoston edustajista ja Euroopan komission edustajista sekä Bosnia ja Hertsegovinan ministerineuvoston edustajista, jotka ovat yleensä korkeita virkamiehiä.

2.   Komitea valmistelee vakautus- ja assosiaationeuvoston kokoukset ja käsiteltävät asiat, panee tarvittaessa täytäntöön vakautus- ja assosiaationeuvoston päätökset sekä yleisesti varmistaa assosiaatiosuhteiden jatkuvuuden ja sopimuksen moitteettoman toiminnan. Se tutkii kaikki vakautus- ja assosiaationeuvoston sen käsiteltäviksi saattamat asiat sekä kaikki muut asiat, jotka voivat nousta esiin sopimuksen päivittäisen täytäntöönpanon yhteydessä. Se antaa päätös- ja suositusehdotuksia tai -luonnoksia vakautus- ja assosiaationeuvoston hyväksyttäväksi.

3.   Kun sopimuksessa määrätään kuulemisvelvoitteesta tai -mahdollisuudesta, kuuleminen voi tapahtua komiteassa. Se voi jatkua vakautus- ja assosiaationeuvostossa, jos osapuolet niin sopivat.

4.   Komitean työjärjestys on tämän päätöksen liitteenä.

Tehty

Vakautus- ja assosiaationeuvoston puolesta

Puheenjohtaja

LIITE EU:N SEKÄ BOSNIA JA HERTSEGOVINAN VAKAUTUS- JA ASSOSIAATIONEUVOSTON

... päivänä ...kuuta ...

ANNETTUUN PÄÄTÖKSEEN N:o 1

Vakautus- ja assosiaatiokomitean työjärjestys

1 artikla

Puheenjohtajuus

Osapuolet toimivat vuorotellen komitean puheenjohtajana 12 kuukauden ajan. Ensimmäinen kausi alkaa vakautus- ja assosiaationeuvoston ensimmäisenä kokoontumispäivänä ja päättyy saman vuoden 31 päivänä joulukuuta.

2 artikla

Kokoukset

Komitea kokoontuu tilanteen niin vaatiessa ja molempien osapuolten suostumuksella. Komitean kokoukset pidetään osapuolten yhdessä sopimana ajankohtana niiden sopimassa paikassa. Komitean kokoukset kutsuu koolle puheenjohtaja.

3 artikla

Valtuuskunnat

Osapuolten valtuuskuntien aiottu kokoonpano ilmoitetaan puheenjohtajalle ennen kutakin kokousta.

4 artikla

Sihteeristö

Yksi Euroopan komission virkamies ja yksi Bosnia ja Hertsegovinan virkamies toimivat yhdessä komitean sihteereinä. Kaikki tämän päätöksen soveltamisalaan kuuluvat, komitean puheenjohtajalle tarkoitetut tai häneltä peräisin olevat tiedonannot välitetään komitean sihteereille sekä vakautus- ja assosiaationeuvoston sihteereille ja puheenjohtajalle.

5 artikla

Julkisuus

Ellei toisin päätetä, komitean kokoukset eivät ole julkisia.

6 artikla

Kokousten esityslistat

1.   Puheenjohtaja laatii kutakin kokousta varten ehdotuksen esityslistaksi. Komitean sihteerit lähettävät sen 4 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille viimeistään 30 työpäivää ennen kokouksen alkua. Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva pyyntö on saapunut puheenjohtajalle viimeistään 35 työpäivää ennen kokouksen alkua, ja nämä asiat otetaan esityslistaehdotukseen ainoastaan, jos niihin liittyvät asiakirjat on toimitettu sihteereille viimeistään esityslistan lähettämispäivänä. Komitea voi kutsua asiantuntijoita kokouksiinsa antamaan tietoja erityisistä aiheista. Komitea hyväksyy esityslistan kunkin kokouksen alussa. Muita kuin esityslistaehdotuksessa olevia asioita voidaan ottaa esityslistalle molempien osapuolten suostumuksella.

2.   Puheenjohtaja voi molempien osapuolten suostumuksella lyhentää 1 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja johonkin erityistapaukseen liittyvien vaatimusten huomioon ottamiseksi.

7 artikla

Pöytäkirja

Jokaisesta kokouksesta laaditaan pöytäkirja, joka perustuu puheenjohtajan laatimaan yhteenvetoon komitean tekemistä päätelmistä. Komitean hyväksyttyä pöytäkirjan puheenjohtaja ja sihteerit allekirjoittavat sen, ja kumpikin osapuoli arkistoi sen. Jäljennös pöytäkirjasta toimitetaan kaikille 4 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille.

8 artikla

Päätökset ja suositukset

Erityisissä tapauksissa, joissa vakautus- ja assosiaationeuvosto on sopimuksen 118 artiklan nojalla valtuuttanut komitean tekemään päätöksiä tai antamaan suosituksia, päätösten otsikkona on ”päätös” ja suositusten otsikkona ”suositus”, ja niiden jäljessä on järjestysnumero, antamispäivämäärä ja aihe. Päätökset tehdään ja suositukset annetaan osapuolten yhteisestä sopimuksesta. Komitea voi osapuolten niin sopiessa tehdä päätöksiä tai antaa suosituksia kirjallisella menettelyllä. Puheenjohtaja allekirjoittaa ja molemmat sihteerit todistavat oikeiksi komitean päätökset ja suositukset, ja ne toimitetaan 4 artiklassa tarkoitetuille vastaanottajille. Kumpikin osapuoli voi päättää julkaista komitean päätökset ja suositukset virallisessa lehdessään.

9 artikla

Kulut

Euroopan unioni sekä Bosnia ja Hertsegovina vastaavat itse henkilöstö-, matka- ja oleskelukustannuksista sekä postitus- ja televiestintäkustannuksista, joita niille aiheutuu osallistumisesta komitean kokouksiin. Kokousten tulkkauksesta ja asiakirjojen kääntämisestä ja jäljentämisestä aiheutuvista kuluista sekä muista kokousten järjestämiseen liittyvistä kuluista vastaa kokouksen järjestävä osapuoli.

10 artikla

Alakomiteat ja erityistyöryhmät

Komitea voi perustaa alaisuuteensa alakomiteoita tai erityistyöryhmiä. Ne raportoivat komitealle kunkin kokouksensa jälkeen. Komitea voi päättää olemassa olevien alakomiteoiden tai työryhmien lakkauttamisesta, vahvistaa niiden työjärjestyksen tai muuttaa sitä taikka perustaa uusia alakomiteoita tai työryhmiä avustamaan sitä sen tehtävien hoitamisessa. Näillä alakomiteoilla ja työryhmillä ei ole päätösvaltaa.

---

LIITE

Ainoastaan tiedoksi neuvostolle

LUONNOS

EU:N SEKÄ BOSNIA JA HERTSEGOVINAN VAKAUTUS- JA ASSOSIAATIOKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 1/2015,

annettu ... päivänä ...kuuta 2015,

alakomiteoiden ja erityistyöryhmien perustamisesta

VAKAUTUS- JA ASSOSIAATIOKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Bosnia ja Hertsegovinan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen ja erityisesti sen 119 artiklan,

ottaa huomioon työjärjestyksensä ja erityisesti sen 10 artiklan,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

Ainoa artikla

Perustetaan liitteessä I luetellut alakomiteat ja erityistyöryhmät. Niiden työjärjestys vahvistetaan liitteessä II.

Tehty ... [...] päivänä [...]kuuta 2015.

Vakautus- ja assosiaatiokomitean puolesta

Puheenjohtaja

LIITE I

EU:N SEKÄ BOSNIA JA HERTSEGOVINAN VÄLINEN VAKAUTUS- JA ASSOSIAATIOSOPIMUS

Monialainen alakomitearakenne

| Nimi | Käsiteltävät asiat | Sopimuksen artikla |
| --- | --- | --- |
| 1. | Kauppa, teollisuus, tulli ja verotus |

Nimi

Käsiteltävät asiat

Sopimuksen artikla

1.

Kauppa, teollisuus, tulli ja verotus

Tavaroiden vapaa liikkuvuus

18 artikla

Teollisuustuotteet

19–23 artikla

Kaupalliset kysymykset

32–46 artikla

Standardointi, metrologia, akkreditointi, sertifiointi, vaatimustenmukaisuuden arviointi ja markkinavalvonta

75 artikla

Teollisuusyhteistyö

92 artikla

Pk-yritykset

93 artikla

Matkailu

94 artikla

Tulli

97 artikla

Verotus

98 artikla

Alkuperäsäännöt

Pöytäkirja N:o 2

Hallinnollinen avunanto tulliasioissa

Pöytäkirja N:o 5

| 2. | Maatalous ja kalastus |
| --- | --- |

2.

Maatalous ja kalastus

Maataloustuotteet laajassa merkityksessä

24 artikla, 26 artiklan 1 ja 2 kohta, 29, 30 ja 33 artikla

Maataloustuotteet suppeassa merkityksessä

27 artiklan 1, 2 ja 4 kohta

Kalastustuotteet

26 ja 28 artikla

Jalostetut maataloustuotteet

25 artikla, pöytäkirja N:o 1

Viini

27 artiklan 5 kohta, pöytäkirja N:o 7

Maatalous- ja kalastustuotteiden ja muiden elintarvikkeiden kuin viinien ja väkevien alkoholijuomien maantieteellisten merkintöjen suoja

31 artikla

Maatalous ja maatalouden raaka-aineita jalostava teollisuus, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelukysymykset

95 artikla

Kalastusalan yhteistyö

96 artikla

Elintarvikkeiden turvallisuus

95 artikla

| 3. | Sisämarkkinat ja kilpailu |
| --- | --- |

3.

Sisämarkkinat ja kilpailu

Sijoittautumisoikeus

50–56 artikla

Palvelujen tarjoaminen

57–59 artikla

Muut sopimuksen V osastoon liittyvät kysymykset

63–69 artikla

Lainsäädännön lähentäminen ja lainvalvonta

70 artikla

Kilpailu

71 ja 72 artikla, pöytäkirja N:o 4

Teollis- ja tekijänoikeudet sekä kaupalliset oikeudet

73 artikla

Julkiset hankinnat

74 artikla

Pankki-, vakuutus- ja muut rahoituspalvelut

89 artikla

Kuluttajansuoja

76 artikla

Kansanterveys

| 4. | Talous- ja rahoitusasiat sekä tilastot |
| --- | --- |

4.

Talous- ja rahoitusasiat sekä tilastot

Pääomanliikkeet ja maksut

60–62 artikla

Talouspolitiikka

87 artikla

Tilastoalan yhteistyö

88 artikla

Sijoitusten edistäminen ja suoja

91 artikla

Rahoitusyhteistyö

112–114 artikla

| 5. | Oikeus, vapaus ja turvallisuus |
| --- | --- |

5.

Oikeus, vapaus ja turvallisuus

Oikeuslaitos ja perusoikeudet, mukaan lukien syrjimättömyys

78 artikla

Poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö

78 artikla

Oikeusvaltioperiaate

78 artikla

Tietosuoja

79 artikla

Viisumi-, rajavalvonta-, turvapaikka- ja maahanmuuttokysymykset

80 artikla

Laiton maahanmuutto ja takaisinotto

81 artikla

Rahanpesu

82 artikla

Huumausaineet

83 artikla

Terrorismin torjunta

85 artikla

Rikollisuus ja muu laiton toiminta

84 artikla

| 6. | Innovointi, tietoyhteiskunta ja sosiaalipolitiikka |
| --- | --- |

6.

Innovointi, tietoyhteiskunta ja sosiaalipolitiikka

Työntekijöiden liikkuvuus

47–49 artikla

Työolot ja yhtäläiset mahdollisuudet

77 artikla

Sosiaalialan yhteistyö

99 artikla

Koulutus

100 artikla

Kulttuurialan yhteistyö

101 artikla

Tiedottaminen ja viestintä

105 artikla

Audiovisuaalialan yhteistyö

102 artikla

Sähköisen viestinnän verkot ja palvelut

104 artikla

Tietoyhteiskunta

103 artikla

Tutkimus ja teknologian kehittäminen

109 artikla

| 7. | Liikenne, energia, ympäristö ja aluekehitys (1) |
| --- | --- |

7.

Liikenne, energia, ympäristö ja aluekehitys (1)

Liikenne

53, 59 ja 106 artikla, pöytäkirja N:o 3

Energia

107 artikla

Ydinturvallisuus

107 artikla

Ympäristö

108 artikla

Ilmastonmuutos

108 artikla

Pelastuspalvelu

108 artikla

Alueellinen ja paikallinen kehitys

110 artikla

Erityistyöryhmien rakenne

| Nimi | Käsiteltävät asiat | Sopimuksen artikla |
| --- | --- | --- |
| Julkishallinnon uudistamista käsittelevä erityistyöryhmä | Julkishallinnon uudistus | VI osasto (lainsäädännön lähentäminen ja lainvalvonta), 70 artikla, ja VII osasto (oikeus- ja sisäasiat), 78 ja 111 artikla |

Nimi

Käsiteltävät asiat

Sopimuksen artikla

Julkishallinnon uudistamista käsittelevä erityistyöryhmä

Julkishallinnon uudistus

VI osasto (lainsäädännön lähentäminen ja lainvalvonta), 70 artikla, ja VII osasto (oikeus- ja sisäasiat), 78 ja 111 artikla

---

(1)  Sopimuksen pöytäkirjaa N:o 3 täytäntöön pantaessa tämä alakomitea toimii kyseisen pöytäkirjan 21 artiklassa mainittuna erityisenä alakomiteana.

LIITE II

EU:N SEKÄ BOSNIA JA HERTSEGOVINAN ALAKOMITEOIDEN JA ERITYISTYÖRYHMIEN TYÖJÄRJESTYS

Kokoonpano ja puheenjohtajuus

Alakomiteat ja julkishallinnon uudistamista käsittelevä erityistyöryhmä, jäljempänä ’julkishallintotyöryhmä’, koostuvat Euroopan komission edustajista sekä Bosnia ja Hertsegovinan hallituksen edustajista. Osapuolet toimivat vuorotellen niiden puheenjohtajina. Jäsenvaltioille ilmoitetaan alakomiteoiden ja julkishallintotyöryhmän kokouksista, ja ne kutsutaan niihin.

Sihteeristö

Yksi Euroopan komission virkamies ja yksi Bosnia ja Hertsegovinan hallituksen virkamies toimivat yhdessä kunkin alakomitean ja julkishallintotyöryhmän sihteereinä.

Kaikki alakomiteoita koskevat tiedonannot toimitetaan asianomaisen alakomitean ja julkishallintotyöryhmän sihteereille.

Kokoukset

Alakomiteat ja julkishallintotyöryhmä kokoontuvat tilanteen niin vaatiessa ja molempien osapuolten suostumuksella. Alakomitean tai julkishallintotyöryhmän kokoukset pidetään osapuolten yhteisesti sopimana ajankohtana niiden sopimassa paikassa.

Alakomiteat ja julkishallintotyöryhmä voivat molempien osapuolten suostumuksella kutsua kokouksiinsa asiantuntijoita antamaan tarvittavia erityistietoja.

Esityslista ja tausta-asiakirjat

Puheenjohtaja ja sihteerit laativat kunkin kokouksen esityslistaehdotuksen viimeistään 30 työpäivää ennen kokouksen alkua.

Esityslistaehdotus sisältää asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva pyyntö on toimitettu sihteereille viimeistään 35 työpäivää ennen kokouksen alkua.

Sen jälkeen, kun kokouksen esityslistaehdotuksesta on päästy sopimukseen, ja viimeistään 10 työpäivää ennen kokousta Bosnia ja Hertsegovinasta oleva sihteeri toimittaa Euroopan komissiosta olevalle sihteerille tarvittavat asiakirjat esityslistaehdotuksessa olevista asioista.

Jos 3 kohdassa mainittua määräaikaa ei noudateta, kokous peruutetaan ilman eri toimenpiteitä.

Käsiteltävät asiat

Alakomiteoissa käsitellään vakautus- ja assosiaatiosopimuksen eri aloihin liittyviä kysymyksiä monialaisessa alakomitearakenteessa esitetyn mukaisesti. Edistymistä lainsäädännön lähentämisessä, täytäntöönpanossa ja soveltamisessa arvioidaan kaikkien käsiteltävien asioiden yhteydessä. Alakomiteat tarkastelevat omilla aloillaan mahdollisesti ilmeneviä ongelmia ja ehdottavat toimia niiden ratkaisemiseksi.

Alakomiteat toimivat myös foorumeina, joilla unionin säännöstöä selvennetään edelleen, sekä arvioivat Bosnia ja Hertsegovinan edistymistä unionin säännöstöön mukautumisessa sopimuksessa annettujen sitoumusten mukaisesti.

Julkishallintotyöryhmässä keskustellaan julkishallinnon uudistamiseen liittyvistä kysymyksistä ja tehdään toimenpide-ehdotuksia.

Pöytäkirja

Jokaisen kokouksen päätteeksi laaditaan ja hyväksytään pöytäkirja. Alakomitean tai julkishallintotyöryhmän sihteeri toimittaa pöytäkirjasta jäljennöksen komitean sihteerille.

Julkisuus

Ellei toisin päätetä, alakomiteoiden ja julkishallintotyöryhmän kokoukset eivät ole julkisia.

---

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/32 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/32

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS (EU) 2015/1901,

annettu 20 päivänä lokakuuta 2015,

elävien eläinten ja eläintuotteiden tuontia Uudesta-Seelannista koskevista sertifiointisäännöistä ja terveystodistuksen mallista sekä päätöksen 2003/56/EY kumoamisesta

(tiedoksiannettu numerolla C(2015) 7013)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimuksen tekemisestä elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä 17 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn neuvoston päätöksen 97/132/EY (1) ja erityisesti sen 4 artiklan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden tuotantoon, jalostukseen, jakeluun ja yhteisön alueelle tuomiseen liittyvistä eläinten terveyttä koskevista säännöistä 16 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston direktiivin 2002/99/EY (2) ja erityisesti sen 8 artiklan, 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan sekä 9 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon eläinten terveyttä koskevista säännöistä tiettyjen elävien sorkka- ja kavioeläinten yhteisöön tuonnin ja yhteisön kautta kuljetuksen osalta, direktiivien 90/426/ETY ja 92/65/ETY muuttamisesta ja direktiivin 72/462/ETY kumoamisesta 26 päivänä huhtikuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/68/EY (3) ja erityisesti sen 3 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan, 6 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan, 7 artiklan e alakohdan, 8 artiklan, 10 artiklan ensimmäisen kohdan ja 13 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläinperäisten tuotteiden virallisen valvonnan järjestämistä koskevista erityissäännöistä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 854/2004 (4) ja erityisesti sen 11 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon eläinten suojelusta lopetuksen yhteydessä 24 päivänä syyskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2009 (5) ja erityisesti sen 12 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Päätöksessä 97/132/EY säädetään neuvoston direktiivillä 72/462/ETY (6) säädettyjä takeita vastaavien takeiden vahvistamisesta Uudesta-Seelannista tuotavalle tuoreelle lihalle ja lihavalmisteille. Kyseinen direktiivi on kumottu ja korvattu kansanterveyttä ja tiettyihin eläinperäisiin tuotteisiin sovellettavien virallista valvontaa koskevien sääntöjen osalta asetuksella (EY) N:o 854/2004 ja eläinten terveyttä ja muita tuontivaatimuksia koskevien seikkojen osalta direktiiveillä 2002/99/EY ja 2004/68/EY. |
| --- | --- |

(1)

Päätöksessä 97/132/EY säädetään neuvoston direktiivillä 72/462/ETY (6) säädettyjä takeita vastaavien takeiden vahvistamisesta Uudesta-Seelannista tuotavalle tuoreelle lihalle ja lihavalmisteille. Kyseinen direktiivi on kumottu ja korvattu kansanterveyttä ja tiettyihin eläinperäisiin tuotteisiin sovellettavien virallista valvontaa koskevien sääntöjen osalta asetuksella (EY) N:o 854/2004 ja eläinten terveyttä ja muita tuontivaatimuksia koskevien seikkojen osalta direktiiveillä 2002/99/EY ja 2004/68/EY.

| (2) | Elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavia eläinten terveyttä koskevia toimenpiteitä koskevan Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, liitteessä V luetellaan Uudesta-Seelannista tuleviin eläviin eläimiin ja eläintuotteisiin, joiden vastaavuus on määritetty, sovellettavat kansanterveyttä ja eläinten terveyttä koskevat toimenpiteet. |
| --- | --- |

(2)

Elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavia eläinten terveyttä koskevia toimenpiteitä koskevan Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, liitteessä V luetellaan Uudesta-Seelannista tuleviin eläviin eläimiin ja eläintuotteisiin, joiden vastaavuus on määritetty, sovellettavat kansanterveyttä ja eläinten terveyttä koskevat toimenpiteet.

| (3) | Sopimuksen 9 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että kunkin eläviä eläimiä tai eläintuotteita tuotavaksi esitetyn lähetyksen, jonka osalta vastaavuus on tunnustettu, mukana on, ellei toisin määrätä, sopimuksen liitteessä VII olevan vakuutusmallin mukainen virallinen terveystodistus, jäljempänä ’terveystodistuksen malli’. |
| --- | --- |

(3)

Sopimuksen 9 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että kunkin eläviä eläimiä tai eläintuotteita tuotavaksi esitetyn lähetyksen, jonka osalta vastaavuus on tunnustettu, mukana on, ellei toisin määrätä, sopimuksen liitteessä VII olevan vakuutusmallin mukainen virallinen terveystodistus, jäljempänä ’terveystodistuksen malli’.

| (4) | Sopimuksen liitteen V mukaisesti Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen kaupan kohteena olevia eläviä eläimiä tai eläintuotteita sisältäviä lähetyksiä koskevassa terveystodistuksen mallissa on oltava kyseisen liitteen 5 jakson 28 kohdassa esitetyt vakuutukset. |
| --- | --- |

(4)

Sopimuksen liitteen V mukaisesti Euroopan unionin ja Uuden-Seelannin välisen kaupan kohteena olevia eläviä eläimiä tai eläintuotteita sisältäviä lähetyksiä koskevassa terveystodistuksen mallissa on oltava kyseisen liitteen 5 jakson 28 kohdassa esitetyt vakuutukset.

| (5) | Sopimuksen liitteiden V ja VII mukaan sellaisia eläviä eläimiä ja eläintuotteita, joiden vastaavuus on todettu joko eläinten terveyttä tai kansanterveyttä koskevien toimenpiteiden osalta, mutta ei molempien, sisältäviä lähetyksiä saa tuoda unioniin edellyttäen, että mallin mukaisessa terveystodistuksessa on eläinlääkärin antamia tuontitodistuksia koskevassa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen mallien mukaiset eläinlääkärintodistuksen sisältämät soveltuvaa ei-vastaavuutta osoittavat lisävakuutukset. Selkeyden vuoksi tämän päätöksen liitteessä on aiheellista luetella kyseiset elävät eläimet ja eläintuotteet. |
| --- | --- |

(5)

Sopimuksen liitteiden V ja VII mukaan sellaisia eläviä eläimiä ja eläintuotteita, joiden vastaavuus on todettu joko eläinten terveyttä tai kansanterveyttä koskevien toimenpiteiden osalta, mutta ei molempien, sisältäviä lähetyksiä saa tuoda unioniin edellyttäen, että mallin mukaisessa terveystodistuksessa on eläinlääkärin antamia tuontitodistuksia koskevassa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen mallien mukaiset eläinlääkärintodistuksen sisältämät soveltuvaa ei-vastaavuutta osoittavat lisävakuutukset. Selkeyden vuoksi tämän päätöksen liitteessä on aiheellista luetella kyseiset elävät eläimet ja eläintuotteet.

| (6) | Sopimuksen liitteessä V säädetään, että eläviä eläimiä ja eläintuotteita, joiden vastaavuutta ei ole tunnustettu, sisältäviä lähetyksiä saa tuoda unioniin, jos niiden mukana on eläinlääkärin antamia tuontitodistuksia koskevassa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen mallien mukaiset eläinlääkärintodistukset tai, jos yhdenmukaistettuja unionin sääntöjä ei vielä tältä osin ole hyväksytty, jäsenvaltioiden voimassa olevien kansallisten terveysvaatimusten mukaiset eläinlääkärintodistukset. |
| --- | --- |

(6)

Sopimuksen liitteessä V säädetään, että eläviä eläimiä ja eläintuotteita, joiden vastaavuutta ei ole tunnustettu, sisältäviä lähetyksiä saa tuoda unioniin, jos niiden mukana on eläinlääkärin antamia tuontitodistuksia koskevassa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä vahvistettujen mallien mukaiset eläinlääkärintodistukset tai, jos yhdenmukaistettuja unionin sääntöjä ei vielä tältä osin ole hyväksytty, jäsenvaltioiden voimassa olevien kansallisten terveysvaatimusten mukaiset eläinlääkärintodistukset.

| (7) | Sopimuksen liitteessä V olevassa 27 kohdassa olevan alakohdan ”Todistusjärjestelmät” mukaisesti terveystodistuksia voidaan tietyin edellytyksin myöntää sen jälkeen, kun lähetys on lähtenyt Uudesta-Seelannista. Tällaisessa tilanteessa mallin mukaisessa terveystodistuksessa olisi annettava sopimuksen liitteessä VII olevan 1 jakson a kohdan iv alakohdassa tarkoitettu lisävakuutus. |
| --- | --- |

(7)

Sopimuksen liitteessä V olevassa 27 kohdassa olevan alakohdan ”Todistusjärjestelmät” mukaisesti terveystodistuksia voidaan tietyin edellytyksin myöntää sen jälkeen, kun lähetys on lähtenyt Uudesta-Seelannista. Tällaisessa tilanteessa mallin mukaisessa terveystodistuksessa olisi annettava sopimuksen liitteessä VII olevan 1 jakson a kohdan iv alakohdassa tarkoitettu lisävakuutus.

| (8) | Asetuksessa (EY) N:o 1099/2009 säädetään, että lihan mukana olevassa virallisessa terveystodistuksessa on oltava lisäksi todistus, jonka mukaan asetuksessa tarkoitetut eläimet on teurastettu olosuhteissa, joissa taataan kyseisessä asetuksessa säädetyttä kärsimystä tuottamatonta kohtelua vastaava kohtelu. On aiheellista, että terveystodistuksen mallissa viitataan tähän lisävakuutukseen. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksessa (EY) N:o 1099/2009 säädetään, että lihan mukana olevassa virallisessa terveystodistuksessa on oltava lisäksi todistus, jonka mukaan asetuksessa tarkoitetut eläimet on teurastettu olosuhteissa, joissa taataan kyseisessä asetuksessa säädetyttä kärsimystä tuottamatonta kohtelua vastaava kohtelu. On aiheellista, että terveystodistuksen mallissa viitataan tähän lisävakuutukseen.

| (9) | Komission päätöksessä 2007/240/EY (7) säädetään elävien eläinten, siemennesteen, alkioiden, munasolujen ja eläinperäisten tuotteiden unioniin tuontiin liittyvien eläinlääkärintodistusten malleista. Kyseisen päätöksen 2 artiklassa säädetään, että näitä malleja voidaan käyttää kolmansista maista tulevaan tuontiin. |
| --- | --- |

(9)

Komission päätöksessä 2007/240/EY (7) säädetään elävien eläinten, siemennesteen, alkioiden, munasolujen ja eläinperäisten tuotteiden unioniin tuontiin liittyvien eläinlääkärintodistusten malleista. Kyseisen päätöksen 2 artiklassa säädetään, että näitä malleja voidaan käyttää kolmansista maista tulevaan tuontiin.

| (10) | Sopimuksen liitteissä V ja VII, sellaisina kuin ne ovat muutettuina komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/1084 (8), vahvistetaan tiettyjen elävien eläinten ja eläintuotteiden vastaavuutta koskevat uudet tai tarkistetut toimenpiteet, uudet tai päivitetyt todistusvaatimukset, kuten vastaavia tuotteita koskeva vakuutusmalli, ja se, että terveyden todistaminen voi tapahtua myös sähköisesti komission päätöksessä 2003/24/EY (9) vahvistetun unionin yhdennetyn sähköisen järjestelmän avulla, jäljempänä ’Traces-järjestelmä’, sen jälkeen, kun EU:n suostumus sähköisten todistusten yksinomaisesta käytöstä Uudesta-Seelannista tulevia eläviä eläimiä ja eläintuotteita sisältävien lähetysten osalta on kirjattu joko johonkin sopimuksen liitteistä tai annettu kirjeenvaihdon muodossa sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(10)

Sopimuksen liitteissä V ja VII, sellaisina kuin ne ovat muutettuina komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2015/1084 (8), vahvistetaan tiettyjen elävien eläinten ja eläintuotteiden vastaavuutta koskevat uudet tai tarkistetut toimenpiteet, uudet tai päivitetyt todistusvaatimukset, kuten vastaavia tuotteita koskeva vakuutusmalli, ja se, että terveyden todistaminen voi tapahtua myös sähköisesti komission päätöksessä 2003/24/EY (9) vahvistetun unionin yhdennetyn sähköisen järjestelmän avulla, jäljempänä ’Traces-järjestelmä’, sen jälkeen, kun EU:n suostumus sähköisten todistusten yksinomaisesta käytöstä Uudesta-Seelannista tulevia eläviä eläimiä ja eläintuotteita sisältävien lähetysten osalta on kirjattu joko johonkin sopimuksen liitteistä tai annettu kirjeenvaihdon muodossa sopimuksen 16 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (11) | Sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson kohdassa 29.B. vahvistetaan eläinten terveyttä koskevia lisätoimenpiteitä, joita sovelletaan tuotaessa unioniin sellaisia eläviä eläimiä ja eläintuotteita sisältäviä lähetyksiä, joissa tiettyä tautia esiintyy. Sopimuksen V ja VII liitteessä määrätään, että tällaisissa tapauksissa lähetyksiä saa tuoda unioniin, jos mallin mukaisessa terveystodistuksessa on edellä mainitussa kohdassa tarkoitettu lisävakuutus. |
| --- | --- |

(11)

Sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson kohdassa 29.B. vahvistetaan eläinten terveyttä koskevia lisätoimenpiteitä, joita sovelletaan tuotaessa unioniin sellaisia eläviä eläimiä ja eläintuotteita sisältäviä lähetyksiä, joissa tiettyä tautia esiintyy. Sopimuksen V ja VII liitteessä määrätään, että tällaisissa tapauksissa lähetyksiä saa tuoda unioniin, jos mallin mukaisessa terveystodistuksessa on edellä mainitussa kohdassa tarkoitettu lisävakuutus.

| (12) | Jotta todistusten päivitykset voidaan tehdä nopeammin ja sähköinen todistusten antaminen olisi helpompaa, sopimuksen liitteessä V määrätään, että Uudesta-Seelannista peräisin olevia eläviä eläimiä ja eläintuotteita koskevat tuontitodistukset vahvistetaan Traces-järjestelmässä ”Kyllä (1)” -asemaan unionin ja Uuden-Seelannin välillä sovittua mallia käyttäen. |
| --- | --- |

(12)

Jotta todistusten päivitykset voidaan tehdä nopeammin ja sähköinen todistusten antaminen olisi helpompaa, sopimuksen liitteessä V määrätään, että Uudesta-Seelannista peräisin olevia eläviä eläimiä ja eläintuotteita koskevat tuontitodistukset vahvistetaan Traces-järjestelmässä ”Kyllä (1)” -asemaan unionin ja Uuden-Seelannin välillä sovittua mallia käyttäen.

| (13) | Komission päätöksessä 2003/56 (10) vahvistetaan eläviä eläimiä ja eläintuotteita sisältävien lähetysten tuontia Uudesta-Seelannista unioniin koskevat todistusvaatimukset ja useita yksinkertaistettuja terveystodistuksen malleja. Näitä todistusvaatimuksia ja malleja olisi mukautettava, jotta ne vastaavat sopimuksen V ja VII liitteeseen viimeksi tehtyjä muutoksia. Unionin lainsäädännön selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi päätös 2003/56/EY olisi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä. |
| --- | --- |

(13)

Komission päätöksessä 2003/56 (10) vahvistetaan eläviä eläimiä ja eläintuotteita sisältävien lähetysten tuontia Uudesta-Seelannista unioniin koskevat todistusvaatimukset ja useita yksinkertaistettuja terveystodistuksen malleja. Näitä todistusvaatimuksia ja malleja olisi mukautettava, jotta ne vastaavat sopimuksen V ja VII liitteeseen viimeksi tehtyjä muutoksia. Unionin lainsäädännön selkeyden ja johdonmukaisuuden vuoksi päätös 2003/56/EY olisi kumottava ja korvattava tällä päätöksellä.

| (14) | Päätöksen 2003/56/EY mukaisesti annettujen terveystodistusten käyttö olisi sallittava riittävän pitkän siirtymäkauden ajan, jotta Traces-järjestelmässä totuttaisiin uuteen todistusmalliin ja varmistettaisiin, että Uusi-Seelanti jatkaa sähköistä tiedonsiirtoa, sekä vältettäisiin kaupan häiriintyminen. |
| --- | --- |

(14)

Päätöksen 2003/56/EY mukaisesti annettujen terveystodistusten käyttö olisi sallittava riittävän pitkän siirtymäkauden ajan, jotta Traces-järjestelmässä totuttaisiin uuteen todistusmalliin ja varmistettaisiin, että Uusi-Seelanti jatkaa sähköistä tiedonsiirtoa, sekä vältettäisiin kaupan häiriintyminen.

| (15) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(15)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kohde

Tässä päätöksessä vahvistetaan eläviä eläimiä ja eläintuotteita sisältävien lähetysten tuontia Uudesta-Seelannista unioniin koskevat todistusvaatimukset.

Lisäksi siinä vahvistetaan terveystodistuksen malli, jota on käytettävä tuotaessa unioniin kyseisiä eläviä eläimiä ja eläintuotteita, joiden vastaavuus on määritetty elävien eläinten ja eläintuotteiden kaupassa sovellettavista terveyttä koskevista toimenpiteistä Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välillä tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’ nojalla.

2 artikla

Elävien eläinten ja eläintuotteiden tuonti

1.   Jäsenvaltioiden on sallittava eläviä eläimiä ja eläintuotteita sisältävien lähetysten tuonti Uudesta-Seelannista unioniin, jos niiden mukana on ennen lähetyksen lähettämistä Uudesta-Seelannista myönnetty terveystodistus, joka on laadittu seuraavien mallien mukaisesti:

| a) | jos vastaavuus on vahvistettu eläinten terveyteen tai kansanterveyteen liittyvien toimenpiteiden osalta ja kirjattu merkitsemällä sopimuksen liitteessä V olevaan kohtaan ”Kyllä (1)”, käytetään tämän päätöksen liitteessä I vahvistettua terveystodistuksen mallia, jota tarvittaessa täydennetään muilla asiaankuuluvilla lisävakuutuksilla seuraavasti:






  i) | sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdassa tarkoitetut erityisedellytykset; |
| --- | --- | --- |

a)

jos vastaavuus on vahvistettu eläinten terveyteen tai kansanterveyteen liittyvien toimenpiteiden osalta ja kirjattu merkitsemällä sopimuksen liitteessä V olevaan kohtaan ”Kyllä (1)”, käytetään tämän päätöksen liitteessä I vahvistettua terveystodistuksen mallia, jota tarvittaessa täydennetään muilla asiaankuuluvilla lisävakuutuksilla seuraavasti:

i)

sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 28 kohdassa tarkoitetut erityisedellytykset;

| ii) | tämän päätöksen liitteessä II tarkoitetut erityisedellytykset; |
| --- | --- |

ii)

tämän päätöksen liitteessä II tarkoitetut erityisedellytykset;

| iii) | sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 29.B. kohdassa tarkoitetut erityisedellytykset; |
| --- | --- |

iii)

sopimuksen liitteessä V olevan 5 jakson 29.B. kohdassa tarkoitetut erityisedellytykset;

| iv) | vähintään asetuksen (EY) N:o 1099/2009 mukaiset takeet eläinten turhaa kärsimystä tuottamattomasta käsittelystä lopetuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

iv)

vähintään asetuksen (EY) N:o 1099/2009 mukaiset takeet eläinten turhaa kärsimystä tuottamattomasta käsittelystä lopetuksen yhteydessä;

| b) | jos vastaavuutta ei ole vahvistettu ja todistusvaatimukset on vahvistettu unionin lainsäädännössä, käytetään eläinlääkärin antamia tuontitodistuksia koskevassa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä vahvistettuja terveystodistuksen malleja. |
| --- | --- |

b)

jos vastaavuutta ei ole vahvistettu ja todistusvaatimukset on vahvistettu unionin lainsäädännössä, käytetään eläinlääkärin antamia tuontitodistuksia koskevassa asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä vahvistettuja terveystodistuksen malleja.

2.   Jäsenvaltioiden kansallisia terveysvaatimuksia sovelletaan tiettyjen elävien eläinten ja eläintuotteiden tuontiin siihen asti, kunnes kyseisten elävien eläinten ja eläintuotteiden tuontia unioniin koskevat yhdenmukaistetut vaatimukset on hyväksytty.

3.   Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun mallin mukaisesti annetut terveystodistukset voidaan antaa sen jälkeen, kun eläviä eläimiä ja eläintuotteita, jotka vastaavat sopimuksen liitteessä V olevaan 27 kohtaan kirjattuja todistusjärjestelmiä, sisältävä lähetys on lähetetty Uudesta-Seelannista, sillä edellytyksellä, että ne sisältävät viittauksen asiaankuuluvaan soveltuvuusasiakirjaan (ED) ja sen myöntämispäivään ja että ne toimitetaan rajatarkastusasemalle lähetyksen saapuessa.

3 artikla

Elävien eläinten ja eläintuotteiden tuontiin sovellettavat yleiset todistusvaatimukset

Eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevat vakuutukset voidaan yhdistää yhteen terveystodistukseen myös tapauksissa, joissa vastaavuus on määritetty ainoastaan eläinten terveyttä tai kansanterveyttä koskevien toimenpiteiden osalta.

4 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 2003/56/EY.

5 artikla

Siirtymäsäännökset

Eläviä eläimiä ja eläintuotteita sisältäviä lähetyksiä, joiden mukana on päätöksen 2003/56/EY II, III, IV, V ja VI liitteessä vahvistettujen todistusmallien mukaisia, viimeistään 1 päivänä toukokuuta 2016 annettuja terveystodistuksia, saa tuoda unioniin 31 päivään toukokuuta 2016 kestävän siirtymäkauden ajan.

6 artikla

Sovellettavuus

Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä joulukuuta 2015.

7 artikla

Osoitus

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 2015.

Komission puolesta

Vytenis ANDRIUKAITIS

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 57, 26.2.1997, s. 4.

1

(2)  EYVL L 18, 23.1.2003, s. 11.

2

(3)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 321.

3

(4)  EUVL L 139, 30.4.2004, s. 206.

4

(5)  EUVL L 303, 18.11.2009, s. 1.

5

(6)  Neuvoston direktiivi 72/462/ETY, annettu 12 päivänä joulukuuta 1972, terveyttä ja eläinten terveyttä koskevista ongelmista nautaeläinten ja sikojen sekä tuoreen lihan tuonnissa kolmansista maista (EYVL L 302, 31.12.1972, s. 28).

6

(7)  Komission päätös 2007/240/EY, tehty 16 päivänä huhtikuuta 2007, elävien eläinten, siemennesteen, alkioiden, munasolujen ja eläinperäisten tuotteiden yhteisöön tuontiin liittyvien uusien eläinlääkärintodistusten vahvistamisesta päätösten 79/542/ETY, 92/260/ETY, 93/195/ETY, 93/196/ETY, 93/197/ETY, 95/328/EY, 96/333/EY, 96/539/EY, 96/540/EY, 2000/572/EY, 2000/585/EY, 2000/666/EY, 2002/613/EY, 2003/56/EY, 2003/779/EY, 2003/804/EY, 2003/858/EY, 2003/863/EY, 2003/881/EY, 2004/407/EY, 2004/438/EY, 2004/595/EY, 2004/639/EY ja 2006/168/EY mukaisesti (EUVL L 104, 21.4.2007, s. 37).

7

(8)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2015/1084, annettu 18 päivänä helmikuuta 2015, elävien eläinten ja eläintuotteiden kauppaan sovellettavista eläinten terveyttä koskevista toimenpiteistä tehdyn Euroopan yhteisön ja Uuden-Seelannin välisen sopimuksen liitteiden II, V, VII ja VIII tiettyjen muutosten hyväksymisestä Euroopan unionin puolesta (EUVL L 175, 4.7.2015, s. 45).

8

(9)  Komission päätös 2003/24/EY, tehty 30 päivänä joulukuuta 2002, yhdennetyn eläinlääkinnällisen tietojärjestelmän kehittämisestä (EYVL L 8, 14.1.2003, s. 44).

9

(10)  Komission päätös 2003/56/EY, tehty 24 päivänä tammikuuta 2003, elävien eläinten ja eläintuotteiden tuontia Uudesta-Seelannista koskevista terveystodistuksista (EYVL L 22, 25.1.2003, s. 38).

10

---

LIITE I

TERVEYSTODISTUKSEN MALLI

Image

Image

Image

Image

---

LIITE II

Luettelo elävistä eläimistä ja eläintuotteista, joiden vastaavuus on määritetty eläinten terveyttä tai kansanterveyttä koskevien toimenpiteiden osalta sopimuksen liitteessä V

| Tavara (1)

  Laji (2)/Muoto (3) | Luku (4) | Todistus (5) |
| --- | --- | --- |
| Eläinten terveys | Kansanterveys | Erityisedellytykset |
| Tarhatun riistan liha






  — | Sileälastaiset linnut
  Tuore liha |

Tavara (1)

Laji (2)/Muoto (3)

Luku (4)

Todistus (5)

Eläinten terveys

Kansanterveys

Erityisedellytykset

Tarhatun riistan liha

—

Sileälastaiset linnut

Tuore liha

4.C

Komission asetus (EY) N:o 798/2008 (6)

Terveyttä koskevan vastaavuusvakuutuksen malli

Ei-vastaavuutta koskevat vakuutukset, jotka on sisällytettävä liitteessä I esitettyyn terveystodistuksen malliin

Luonnonvaraisen riistan liha

| — | Muut luonnonvaraiset maanisäkkäät Tuore liha lukuun ottamatta muita eläimenosia |
| --- | --- |

—

Muut luonnonvaraiset maanisäkkäät Tuore liha lukuun ottamatta muita eläimenosia

4.D

Komission asetus (EY) N:o 119/2009 (7)

Asetus (EY) N:o 206/2010 (8)

Terveyttä koskevan vastaavuusvakuutuksen malli

Ei-vastaavuutta koskevat vakuutukset, jotka on sisällytettävä liitteessä I esitettyyn terveystodistuksen malliin

Raakalihavalmisteet tarhatun riistan lihasta

| — | Sileälastaiset linnut |
| --- | --- |

—

Sileälastaiset linnut

5.C

Komission päätös 2000/572/EY (9)

Asetus (EY) N:o 798/2008

Terveyttä koskevan vastaavuusvakuutuksen malli

Ei-vastaavuutta koskevat vakuutukset, jotka on sisällytettävä liitteessä I esitettyyn terveystodistuksen malliin

Lihavalmisteet tarhatun riistan lihasta

| — | Sileälastaiset linnut |
| --- | --- |

—

Sileälastaiset linnut

6.C

Komission päätös 2007/777/EY (10)

Asetus (EY) N:o 798/2008

Terveyttä koskevan vastaavuusvakuutuksen malli

Ei-vastaavuutta koskevat vakuutukset, jotka on sisällytettävä liitteessä I esitettyyn terveystodistuksen malliin

---

(1)  Tätä taulukkoa on luettava yhdessä sopimuksen liitteen V kanssa ottaen huomioon erityisesti sopimuksessa tarkoitetut erityisedellytykset.

(2)  Kun kyseessä ovat elävät eläimet.

(3)  Tuotteen tarjontamuoto.

(4)  Luku viittaa tiettyyn tuotteeseen tai tuotteiden ryhmään, joka vastaa samaa tuotteen tai tuotteiden ryhmän numeroa sopimuksen liitteessä V, ja esiintyy tässä muodossa todistuksessa.

(5)  Viittaus lainsäädäntöön sisältää kaikki myöhemmin tehdyt muutokset.

(6)  Komission asetus (EY) N:o 798/2008, annettu 8 päivänä elokuuta 2008, sellaisten kolmansien maiden ja niiden alueiden, vyöhykkeiden tai erillisalueiden luettelon vahvistamisesta, joista saa tuoda yhteisöön tai kuljettaa yhteisön kautta siipikarjaa ja siipikarjatuotteita, sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista (EUVL L 226, 23.8.2008, s. 1).

(7)  Komission asetus (EY) N:o 119/2009, annettu 9 päivänä helmikuuta 2009, luettelon vahvistamisesta kolmansista maista tai niiden osista, joista saa tuoda yhteisöön tai kuljettaa yhteisön kautta luonnonvaraisten jäniseläinten, tiettyjen luonnonvaraisten maanisäkkäiden ja tarhattujen kanien lihaa, sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista (EUVL L 39, 10.2.2009, s. 12).

(8)  Komission asetus (EU) N:o 206/2010, annettu 12 päivänä maaliskuuta 2010, sellaisten kolmansien maiden ja alueiden tai niiden osien luetteloiden vahvistamisesta, joista on sallittua tuoda Euroopan unionin alueelle tiettyjä eläimiä ja tuoretta lihaa, sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista (EUVL L 73, 20.3.2010, s. 1).

(9)  Komission päätös 2000/572/EY, tehty 8 päivänä syyskuuta 2000, eläinten terveyttä ja kansanterveyttä sekä eläinlääkärintodistuksia koskevista vaatimuksista raakalihavalmisteiden tuonnissa yhteisöön kolmansista maista (EYVL L 240, 23.9.2000, s. 19).

(10)  2007/777/EY: Komission päätös, tehty 29 päivänä marraskuuta 2007, eläinten terveyttä ja kansanterveyttä koskevista edellytyksistä ja todistusmalleista ihmisravinnoksi tarkoitettujen tiettyjen lihavalmisteiden ja käsiteltyjen mahojen, rakkojen ja suolten tuonnissa kolmansista maista sekä päätöksen 2005/432/EY kumoamisesta (EUVL L 312, 30.11.2007, s. 49).

---

III Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/41 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/41

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 244/14/KOL,

annettu 26 päivänä kesäkuuta 2014,

mahdollisesta tuesta Nasjonal digital læringsarenalle (NDLA) [2015/1902]

(Norja)

EFTAn valvontaviranomainen, jäljempänä ’valvontaviranomainen’, joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 61 artiklan 1 kohdan ja pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden sopimuksen, jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’, ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjan 3, jäljempänä ’pöytäkirja 3’, ja erityisesti sen II osassa olevan 7 artiklan 2 kohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

SEKÄ KATSOO SEURAAVAA:

I.   TOSISEIKAT

1.   MENETTELY

| (1) | Norske Forleggerforening, Norjan kustantamoliitto, lähetti 15 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 553725) valvontaviranomaiselle valituksen Nasjonal digital læringsarenalle, jäljempänä ’NDLA’, myönnetystä sääntöjenvastaisesta tuesta. Kantaja toimitti lisätietoja sähköpostilla 15 päivänä heinäkuuta 2011 (tapahtuma nro 608593). |
| --- | --- |

(1)

Norske Forleggerforening, Norjan kustantamoliitto, lähetti 15 päivänä huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 553725) valvontaviranomaiselle valituksen Nasjonal digital læringsarenalle, jäljempänä ’NDLA’, myönnetystä sääntöjenvastaisesta tuesta. Kantaja toimitti lisätietoja sähköpostilla 15 päivänä heinäkuuta 2011 (tapahtuma nro 608593).

| (2) | Valvontaviranomainen pyysi 2 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä lisätietoja (tapahtuma nro 558201). Norjan viranomaiset vastasivat tietopyyntöön 9 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 568942). Lisäksi valvontaviranomainen ja Norjan viranomaiset käsittelivät asiaa kokouksessa Norjassa 13 ja 14 päivänä lokakuuta 2010. Norjan viranomaiset lähettivät 1 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä lisätietoja valvontaviranomaiselle (tapahtuma nro 579405). |
| --- | --- |

(2)

Valvontaviranomainen pyysi 2 päivänä heinäkuuta 2010 päivätyllä kirjeellä lisätietoja (tapahtuma nro 558201). Norjan viranomaiset vastasivat tietopyyntöön 9 päivänä syyskuuta 2010 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 568942). Lisäksi valvontaviranomainen ja Norjan viranomaiset käsittelivät asiaa kokouksessa Norjassa 13 ja 14 päivänä lokakuuta 2010. Norjan viranomaiset lähettivät 1 päivänä joulukuuta 2010 päivätyllä kirjeellä lisätietoja valvontaviranomaiselle (tapahtuma nro 579405).

| (3) | Valvontaviranomainen pyysi 4 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä lisätietoja (tapahtuma nro 574762). Norjan viranomaiset vastasivat tähän 7 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 589528). Norjan viranomaiset esittivät lisäselvityksiä sähköpostilla 2 päivänä toukokuuta 2011 ja 12 päivänä elokuuta 2011 (tapahtumat nro 596402 ja 608596). |
| --- | --- |

(3)

Valvontaviranomainen pyysi 4 päivänä helmikuuta 2011 päivätyllä kirjeellä lisätietoja (tapahtuma nro 574762). Norjan viranomaiset vastasivat tähän 7 päivänä maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 589528). Norjan viranomaiset esittivät lisäselvityksiä sähköpostilla 2 päivänä toukokuuta 2011 ja 12 päivänä elokuuta 2011 (tapahtumat nro 596402 ja 608596).

| (4) | Valvontaviranomainen hyväksyi 12 päivänä lokakuuta 2011 päätöksen N:o 311/11/KOL, jonka perusteella toimenpide ei ollut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jäljempänä ’päätös’ (2). Kantaja nosti 9 päivänä tammikuuta 2012 kanteen päätöksestä, ja EFTAn tuomioistuin kumosi päätöksen 11 päivänä joulukuuta 2012 asiassa E-1/12, Den norske Forleggerforening v. EFTAn valvontaviranomainen, annetulla tuomiolla, jäljempänä ’tuomio’ (3). |
| --- | --- |

(4)

Valvontaviranomainen hyväksyi 12 päivänä lokakuuta 2011 päätöksen N:o 311/11/KOL, jonka perusteella toimenpide ei ollut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jäljempänä ’päätös’ (2). Kantaja nosti 9 päivänä tammikuuta 2012 kanteen päätöksestä, ja EFTAn tuomioistuin kumosi päätöksen 11 päivänä joulukuuta 2012 asiassa E-1/12, Den norske Forleggerforening v. EFTAn valvontaviranomainen, annetulla tuomiolla, jäljempänä ’tuomio’ (3).

| (5) | Tuomion antamisen jälkeen valvontaviranomainen teki 27 päivänä maaliskuuta 2013 päätöksen N:o 136/13/KOL virallisen tutkinnan käynnistämisestä (4). Norjan viranomaiset esittivät huomautuksensa päätöksestä 6 päivänä toukokuuta 2013 (tapahtuma nro 672024). Norjan kustantamoliitto esitti huomautuksensa 31 päivänä heinäkuuta 2013 (tapahtuma nro 679681). Kolmannet osapuolet esittivät useita huomautuksia 2 ja 15 päivän syyskuuta 2013 välillä. Nämä kolmansien osapuolten huomautukset toimitettiin sähköpostilla Norjan viranomaisille 4 päivänä lokakuuta 2013 (tapahtumat nro 685793, 685794, 685795 ja 685797) ja 7 päivänä lokakuuta 2013 (tapahtumat nro 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) ja 29 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 688133). |
| --- | --- |

(5)

Tuomion antamisen jälkeen valvontaviranomainen teki 27 päivänä maaliskuuta 2013 päätöksen N:o 136/13/KOL virallisen tutkinnan käynnistämisestä (4). Norjan viranomaiset esittivät huomautuksensa päätöksestä 6 päivänä toukokuuta 2013 (tapahtuma nro 672024). Norjan kustantamoliitto esitti huomautuksensa 31 päivänä heinäkuuta 2013 (tapahtuma nro 679681). Kolmannet osapuolet esittivät useita huomautuksia 2 ja 15 päivän syyskuuta 2013 välillä. Nämä kolmansien osapuolten huomautukset toimitettiin sähköpostilla Norjan viranomaisille 4 päivänä lokakuuta 2013 (tapahtumat nro 685793, 685794, 685795 ja 685797) ja 7 päivänä lokakuuta 2013 (tapahtumat nro 685884, 685885, 685886, 685887, 685889) ja 29 päivänä lokakuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 688133).

| (6) | Brysselissä pidettiin Norjan kustantamoliiton pyynnöstä 16 päivänä lokakuuta 2013 kokous, jossa kustantamoliitto esitti täydentäviä huomautuksia asiasta. Kustantamoliitto esitti 27 päivänä lokakuuta 2013 jäljennöksen esitysmateriaalistaan yhdessä muiden kirjallisten huomautuksien kanssa (tapahtuma nro 688135), ja ne toimitettiin Norjan viranomaisille 29 päivänä lokakuuta 2013. Norjan viranomaiset esittivät huomautuksensa 29 päivänä marraskuuta 2013 (tapahtuma nro 691769). |
| --- | --- |

(6)

Brysselissä pidettiin Norjan kustantamoliiton pyynnöstä 16 päivänä lokakuuta 2013 kokous, jossa kustantamoliitto esitti täydentäviä huomautuksia asiasta. Kustantamoliitto esitti 27 päivänä lokakuuta 2013 jäljennöksen esitysmateriaalistaan yhdessä muiden kirjallisten huomautuksien kanssa (tapahtuma nro 688135), ja ne toimitettiin Norjan viranomaisille 29 päivänä lokakuuta 2013. Norjan viranomaiset esittivät huomautuksensa 29 päivänä marraskuuta 2013 (tapahtuma nro 691769).

| (7) | Valvontaviranomainen pyysi lisätietoja 17 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 694424). Norjan viranomaiset vastasivat 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (tapahtumat nro 703980 ja 703991, tapahtuman 703987 liitteet 1–28). |
| --- | --- |

(7)

Valvontaviranomainen pyysi lisätietoja 17 päivänä helmikuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (tapahtuma nro 694424). Norjan viranomaiset vastasivat 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyllä kirjeellä (tapahtumat nro 703980 ja 703991, tapahtuman 703987 liitteet 1–28).

2.   NDLA

| (8) | NDLA on Norjan lääninviranomaisten paikallishallintolain 27 pykälän nojalla perustama elin (5). Se ei ole oikeushenkilö. |
| --- | --- |

(8)

NDLA on Norjan lääninviranomaisten paikallishallintolain 27 pykälän nojalla perustama elin (5). Se ei ole oikeushenkilö.

| (9) | Paikallishallintolain 27 pykälän mukaan kunnat tai lääninviranomaiset voivat toteuttaa yhdessä yhteisiä tehtäviä. Yhteistyötä olisi tehtävä asiaankuuluvan kunnan tai lääninviranomaisen nimittämän johtokunnan välityksellä. Sillä voi olla valtuudet hyväksyä päätöksiä kuntien välisen yhteistyön toteuttamisesta ja järjestämisestä. Lisäksi säädetään, että tällaiseen yhteistyöhön liittyvässä perussäännössä olisi määriteltävä johtokuntaan nimittäminen ja edustus johtokunnassa, toiminta-ala, osallistuvien kuntien ja lääninviranomaisten myöntämän rahoituksen tarve ja se, voiko johtokunta tehdä lainasopimuksia tai saattaa muulla tavoin osallistuvat kunnat ja lääninviranomaiset vastuuseen taloudellisista velvoitteista sekä se, miten tällainen yhteistyö olisi saatettava päätökseen. Vain kunnat ja lääninviranomaiset voivat osallistua kuntien väliseen yhteistyöhön. Valtio, muut valtion yhteisöt tai yksityiset tahot eivät voi osallistua siihen. Lisäksi yhteistyön on oltava todellista siinä mielessä, että laki kieltää yhteistyön hallinnoinnin siirtämisen yhdelle lääninviranomaiselle. |
| --- | --- |

(9)

Paikallishallintolain 27 pykälän mukaan kunnat tai lääninviranomaiset voivat toteuttaa yhdessä yhteisiä tehtäviä. Yhteistyötä olisi tehtävä asiaankuuluvan kunnan tai lääninviranomaisen nimittämän johtokunnan välityksellä. Sillä voi olla valtuudet hyväksyä päätöksiä kuntien välisen yhteistyön toteuttamisesta ja järjestämisestä. Lisäksi säädetään, että tällaiseen yhteistyöhön liittyvässä perussäännössä olisi määriteltävä johtokuntaan nimittäminen ja edustus johtokunnassa, toiminta-ala, osallistuvien kuntien ja lääninviranomaisten myöntämän rahoituksen tarve ja se, voiko johtokunta tehdä lainasopimuksia tai saattaa muulla tavoin osallistuvat kunnat ja lääninviranomaiset vastuuseen taloudellisista velvoitteista sekä se, miten tällainen yhteistyö olisi saatettava päätökseen. Vain kunnat ja lääninviranomaiset voivat osallistua kuntien väliseen yhteistyöhön. Valtio, muut valtion yhteisöt tai yksityiset tahot eivät voi osallistua siihen. Lisäksi yhteistyön on oltava todellista siinä mielessä, että laki kieltää yhteistyön hallinnoinnin siirtämisen yhdelle lääninviranomaiselle.

| (10) | NDLA:n perustamista kuvataan I luvun 4.4 kohdassa. |
| --- | --- |

(10)

NDLA:n perustamista kuvataan I luvun 4.4 kohdassa.

| (11) | Sen tavoitteena on kehittää ja hankkia digitaalista oppimateriaalia, jotta aineistoa julkaistaan internetissä maksutta opettajien ja opiskelijoiden käyttöön. Tämä tehdään julkaisemalla materiaalia avoimilla verkkosivuilla. Sillä on neljä toiminta-alaa: ensinnäkin digitaalisen oppimateriaalin kehittäminen ja tarjoaminen keskiasteen koulutukseen; toiseksi digitaalisen oppimateriaalin hankinta alihankkijoilta; kolmanneksi oppimateriaalin laadunvalvonta; ja neljänneksi digitaalista oppimateriaalia julkaisevan verkkosivuston ylläpitäminen (näistä toiminnoista käytetään jäljempänä myös käsitettä ’digitaalisen oppimateriaalin hankinta, kehittäminen ja tarjoaminen’). |
| --- | --- |

(11)

Sen tavoitteena on kehittää ja hankkia digitaalista oppimateriaalia, jotta aineistoa julkaistaan internetissä maksutta opettajien ja opiskelijoiden käyttöön. Tämä tehdään julkaisemalla materiaalia avoimilla verkkosivuilla. Sillä on neljä toiminta-alaa: ensinnäkin digitaalisen oppimateriaalin kehittäminen ja tarjoaminen keskiasteen koulutukseen; toiseksi digitaalisen oppimateriaalin hankinta alihankkijoilta; kolmanneksi oppimateriaalin laadunvalvonta; ja neljänneksi digitaalista oppimateriaalia julkaisevan verkkosivuston ylläpitäminen (näistä toiminnoista käytetään jäljempänä myös käsitettä ’digitaalisen oppimateriaalin hankinta, kehittäminen ja tarjoaminen’).

3.   KANTAJA – NORJAN KUSTANTAMOLIITTO

| (12) | Norjan kustantamoliitto edustaa yrityksiä, jotka voivat kehittää ja jakaa digitaalista oppimateriaalia. |
| --- | --- |

(12)

Norjan kustantamoliitto edustaa yrityksiä, jotka voivat kehittää ja jakaa digitaalista oppimateriaalia.

| (13) | Kantaja pitää sääntöjenvastaisena valtiontukena, että NDLA:lle myönnetään varoja digitaalisen oppimateriaalin hankkimiseen, kehittämiseen ja tarjoamiseen. Kantaja korostaa tältä osin näkemystään, ettei NDLA ole kiinteä osa julkishallintoa, vaan valtiontukisäännöissä tarkoitettu yritys. Kantaja muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yritys on kokonaisuus, joka harjoittaa taloudellista toimintaa. Kantaja viittaa siihen, että Euroopan unionin tuomioistuimen, jäljempänä ’tuomioistuin’, oikeuskäytännön mukaan taloudellinen toiminta on toimintaa, jota voidaan ainakin periaatteessa harjoittaa voiton tavoittelemiseen. Siten yksikkö, joka harjoittaa toimintaa voiton saamiseksi, osallistuu taloudelliseen toimintaan. |
| --- | --- |

(13)

Kantaja pitää sääntöjenvastaisena valtiontukena, että NDLA:lle myönnetään varoja digitaalisen oppimateriaalin hankkimiseen, kehittämiseen ja tarjoamiseen. Kantaja korostaa tältä osin näkemystään, ettei NDLA ole kiinteä osa julkishallintoa, vaan valtiontukisäännöissä tarkoitettu yritys. Kantaja muistuttaa, että vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan yritys on kokonaisuus, joka harjoittaa taloudellista toimintaa. Kantaja viittaa siihen, että Euroopan unionin tuomioistuimen, jäljempänä ’tuomioistuin’, oikeuskäytännön mukaan taloudellinen toiminta on toimintaa, jota voidaan ainakin periaatteessa harjoittaa voiton tavoittelemiseen. Siten yksikkö, joka harjoittaa toimintaa voiton saamiseksi, osallistuu taloudelliseen toimintaan.

| (14) | Lisäksi kantaja väittää, että digitaalisen oppimateriaalin markkinat olivat olemassa ennen NDLA:n toimintaa ja että NDLA kilpailee nyt digitaalista oppimateriaalia tarjoavien olemassa olevien yksityisyritysten kanssa. Kantaja väittää, että tämän vuoksi digitaalisen oppimateriaalin kehittäminen ja tarjoaminen on taloudellista toimintaa. Kantaja väittää lisäksi, että NDLA:n muut toiminnot liittyvät läheisesti digitaalisen oppimateriaalin kehittämiseen ja tarjontaan ja että niitä on sen vuoksi pidettävä taloudellisena toimintana. |
| --- | --- |

(14)

Lisäksi kantaja väittää, että digitaalisen oppimateriaalin markkinat olivat olemassa ennen NDLA:n toimintaa ja että NDLA kilpailee nyt digitaalista oppimateriaalia tarjoavien olemassa olevien yksityisyritysten kanssa. Kantaja väittää, että tämän vuoksi digitaalisen oppimateriaalin kehittäminen ja tarjoaminen on taloudellista toimintaa. Kantaja väittää lisäksi, että NDLA:n muut toiminnot liittyvät läheisesti digitaalisen oppimateriaalin kehittämiseen ja tarjontaan ja että niitä on sen vuoksi pidettävä taloudellisena toimintana.

| (15) | Kantaja väittää myös, ettei ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohtaa voida soveltaa, ja esittää lopuksi, että koska ilmoitusta ei ole esitetty, Norjan valtio on myöntänyt valtiontukea vastoin valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

(15)

Kantaja väittää myös, ettei ETA-sopimuksen 59 artiklan 2 kohtaa voida soveltaa, ja esittää lopuksi, että koska ilmoitusta ei ole esitetty, Norjan valtio on myöntänyt valtiontukea vastoin valtiontukisääntöjä.

4.   TAUSTAA

4.1   NORJAN KOULUTUSJÄRJESTELMÄ

| (16) | Norjassa koulutusta annetaan ilmaisen julkisen koulutusjärjestelmän kautta. Järjestelmä jaetaan pakolliseen peruskouluun (6–13-vuotiaat), pakolliseen ylemmän perusasteen koulutukseen (13–16-vuotiaat), ja vapaaehtoiseen keskiasteen koulutukseen (16–19-vuotiaat). |
| --- | --- |

(16)

Norjassa koulutusta annetaan ilmaisen julkisen koulutusjärjestelmän kautta. Järjestelmä jaetaan pakolliseen peruskouluun (6–13-vuotiaat), pakolliseen ylemmän perusasteen koulutukseen (13–16-vuotiaat), ja vapaaehtoiseen keskiasteen koulutukseen (16–19-vuotiaat).

| (17) | Norjan viranomaiset päättivät tietojen edistämistä koskevan aloitteen (6) puitteissa vuonna 2006, että Norjan kaikkien koulujen on korostettava tiettyjä perustaitoja kaikissa oppiaineissa. Yksi näistä on kyky omaksua tiettyjä asioita tieto- ja viestintätekniikkaa soveltamalla. Tämä vaatimus otettiin käyttöön kansallisessa opetussuunnitelmassa 10 vuotta kestävän pakollisen peruskoulutuksen oppilaille (eli koulujen vuosiluokat 1–10) ja keskiasteen (eli koulujen vuosiluokat 11–13) oppilaille ensimmäisen vuoden aikana sekä oppisopimuskoulutuksessa. Norjan koululain mukaan (7) lääninviranomaiset vastaavat näiden vaatimusten saavuttamisesta. |
| --- | --- |

(17)

Norjan viranomaiset päättivät tietojen edistämistä koskevan aloitteen (6) puitteissa vuonna 2006, että Norjan kaikkien koulujen on korostettava tiettyjä perustaitoja kaikissa oppiaineissa. Yksi näistä on kyky omaksua tiettyjä asioita tieto- ja viestintätekniikkaa soveltamalla. Tämä vaatimus otettiin käyttöön kansallisessa opetussuunnitelmassa 10 vuotta kestävän pakollisen peruskoulutuksen oppilaille (eli koulujen vuosiluokat 1–10) ja keskiasteen (eli koulujen vuosiluokat 11–13) oppilaille ensimmäisen vuoden aikana sekä oppisopimuskoulutuksessa. Norjan koululain mukaan (7) lääninviranomaiset vastaavat näiden vaatimusten saavuttamisesta.

| (18) | Lisäksi Norjan viranomaiset muuttivat koululakia vuonna 2007 ja velvoittivat lääninviranomaisia tarjoamaan oppilaille tarvittavat painetut ja digitaaliset oppimateriaalit ilmaiseksi. On huomattava, että tähän saakka Norjan keskiasteen koulujen oppilaiden (luokat 11–13) täytyi hankkia oppimateriaalinsa koulujen valitsemista kansallisen opetussuunnitelman mukaisista materiaaleista. Muutos toteutettiin sen jälkeen, kun Norjan hallitus tarkasteli mahdollisia tapoja käyttää maksutonta oppimateriaalia keskiasteen koulutusjärjestelmässä ja tästä aiheutuvia taloudellisia vaikutuksia (8). |
| --- | --- |

(18)

Lisäksi Norjan viranomaiset muuttivat koululakia vuonna 2007 ja velvoittivat lääninviranomaisia tarjoamaan oppilaille tarvittavat painetut ja digitaaliset oppimateriaalit ilmaiseksi. On huomattava, että tähän saakka Norjan keskiasteen koulujen oppilaiden (luokat 11–13) täytyi hankkia oppimateriaalinsa koulujen valitsemista kansallisen opetussuunnitelman mukaisista materiaaleista. Muutos toteutettiin sen jälkeen, kun Norjan hallitus tarkasteli mahdollisia tapoja käyttää maksutonta oppimateriaalia keskiasteen koulutusjärjestelmässä ja tästä aiheutuvia taloudellisia vaikutuksia (8).

| (19) | Valkoisen kirjan mukaan (9) maksuttoman oppimateriaalin tarjoamisen periaate ei ole uusi, koska siitä säädettiin jo implisiittisesti opintomaksuja koskevan kiellon yhteydessä, mitä voitaisiin tulkita siten, että myös oppimateriaalin on oltava ilmaista. Valkoisessa kirjassa kuitenkin todettiin, ettei maksuttoman oppimateriaalin periaatteesta ole nimenomaisesti säädetty, koska sen mukaan:
  ”Sääntö on uusi, mutta sillä ei ole tarkoitus muuttaa nykyistä lainsäädäntöä. Ilmaisen koulutuksen periaate on peräisin ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutusta koskevan lain 35 pykälän 3 momentista (10), jolla kielletään lukukausimaksujen periminen. Nykyistä järjestelmää, jonka mukaan opiskelijoiden ja oppisopimuskoulutuksessa olevien on ostettava oma oppimateriaalinsa ja välineensä, ei ole säännelty lailla.” (11) (epävirallinen käännös) |
| --- | --- |

(19)

Valkoisen kirjan mukaan (9) maksuttoman oppimateriaalin tarjoamisen periaate ei ole uusi, koska siitä säädettiin jo implisiittisesti opintomaksuja koskevan kiellon yhteydessä, mitä voitaisiin tulkita siten, että myös oppimateriaalin on oltava ilmaista. Valkoisessa kirjassa kuitenkin todettiin, ettei maksuttoman oppimateriaalin periaatteesta ole nimenomaisesti säädetty, koska sen mukaan:

”Sääntö on uusi, mutta sillä ei ole tarkoitus muuttaa nykyistä lainsäädäntöä. Ilmaisen koulutuksen periaate on peräisin ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutusta koskevan lain 35 pykälän 3 momentista (10), jolla kielletään lukukausimaksujen periminen. Nykyistä järjestelmää, jonka mukaan opiskelijoiden ja oppisopimuskoulutuksessa olevien on ostettava oma oppimateriaalinsa ja välineensä, ei ole säännelty lailla.” (11) (epävirallinen käännös)

| (20) | Koululain 3–1 pykälän uudessa 9 momentissa todetaan nimenomaisesti, että
  ”Koulutus, jota tarjotaan julkisesti ylläpidettävissä keskiasteen oppilaitoksissa tai ammatillisissa oppilaitoksissa, on maksutonta. Lääninviranomaiset vastaavat tarvittavien painettujen ja digitaalisten opetusvälineiden ja digitaalisten laitteiden hankinnasta oppilaille. Oppilaita ei voida vaatia maksamaan kyseisistä materiaaleista ja laitteista mitään kustannuksia, jotka ylittävät sen, mistä on päätetty määräyksessä. (...).” (12) (epävirallinen käännös) |
| --- | --- |

(20)

Koululain 3–1 pykälän uudessa 9 momentissa todetaan nimenomaisesti, että

”Koulutus, jota tarjotaan julkisesti ylläpidettävissä keskiasteen oppilaitoksissa tai ammatillisissa oppilaitoksissa, on maksutonta. Lääninviranomaiset vastaavat tarvittavien painettujen ja digitaalisten opetusvälineiden ja digitaalisten laitteiden hankinnasta oppilaille. Oppilaita ei voida vaatia maksamaan kyseisistä materiaaleista ja laitteista mitään kustannuksia, jotka ylittävät sen, mistä on päätetty määräyksessä. (...).” (12) (epävirallinen käännös)

4.2   TARKISTETUN VALTION TALOUSARVION MÄÄRÄYKSET

| (21) | Velvoite tarjota maksutonta digitaalista ja fyysistä oppimateriaalia aiheuttaa huomattavaa taloudellista rasitusta Norjan läänien viranomaisille. Norjan hallitus päätti myöntää näiden lisäkustannusten vuoksi lisärahoitusta vuonna 2006. Nämä varat sisällytettiin tarkistettuun valtion talousarvioon, joka hyväksyttiin 12 päivänä toukokuuta 2006:
  ”Valtion tavoitteena on antaa oppimateriaalit käyttöön maksutta ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksessa. Samalla valtio haluaa edistää digitaalisten oppimateriaalien käyttöä ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluissa. Norjan valtio ehdottaa, että 50 000 000 Norjan kruunua olisi käytettävä digitaalisen oppimateriaalin kehittämiseen ja käyttöön osana työtä, jolla vähennetään yksittäisestä oppilaasta aiheutuvia kustannuksia ja laajennetaan digitaaliseen oppimateriaaliin pääsyä ja sen käyttöä.
  Läänien hakemuksiin voi sisältyä yksi, useita tai kaikki läänin ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulut ja siihen voi sisältyä yksi tai useampi aihealue. Tavoitteena on edistää digitaalisen oppimateriaalin kehittämistä ja käyttöä sekä tehostaa oppimateriaaliin liittyvien oppilaskustannusten vähentämistä.
  Varoja voidaan käyttää digitaalisen oppimateriaalin hankintaan tai paikalliseen kehittämiseen. Varoja ei saa käyttää digitaalisen infrastruktuurin kehittämiseen. Suunnitelma on antaa [...] [etusija] läänien väliseen yhteistyöhön perustuville välineille.” (13) (Norjan viranomaisten epävirallinen käännös) |
| --- | --- |

(21)

Velvoite tarjota maksutonta digitaalista ja fyysistä oppimateriaalia aiheuttaa huomattavaa taloudellista rasitusta Norjan läänien viranomaisille. Norjan hallitus päätti myöntää näiden lisäkustannusten vuoksi lisärahoitusta vuonna 2006. Nämä varat sisällytettiin tarkistettuun valtion talousarvioon, joka hyväksyttiin 12 päivänä toukokuuta 2006:

”Valtion tavoitteena on antaa oppimateriaalit käyttöön maksutta ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksessa. Samalla valtio haluaa edistää digitaalisten oppimateriaalien käyttöä ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluissa. Norjan valtio ehdottaa, että 50 000 000 Norjan kruunua olisi käytettävä digitaalisen oppimateriaalin kehittämiseen ja käyttöön osana työtä, jolla vähennetään yksittäisestä oppilaasta aiheutuvia kustannuksia ja laajennetaan digitaaliseen oppimateriaaliin pääsyä ja sen käyttöä.

Läänien hakemuksiin voi sisältyä yksi, useita tai kaikki läänin ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulut ja siihen voi sisältyä yksi tai useampi aihealue. Tavoitteena on edistää digitaalisen oppimateriaalin kehittämistä ja käyttöä sekä tehostaa oppimateriaaliin liittyvien oppilaskustannusten vähentämistä.

Varoja voidaan käyttää digitaalisen oppimateriaalin hankintaan tai paikalliseen kehittämiseen. Varoja ei saa käyttää digitaalisen infrastruktuurin kehittämiseen. Suunnitelma on antaa [...] [etusija] läänien väliseen yhteistyöhön perustuville välineille.” (13) (Norjan viranomaisten epävirallinen käännös)

4.2.1   
  Kutsu esittää hakemus

| (22) | Opetus- ja tutkimusministeriö esitti 19 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, että lääninviranomaiset voivat hakea yhdessä tai erikseen 15 päivään elokuuta 2006 saakka saatavilla olevaa 50 miljoonan Norjan kruunun tukea. Kirjeessä kuvataan tavoitteita ja tätä aloitetta seuraavasti:






  — | ”Digitaalisen oppimateriaalin saatavuuden parantaminen keskiasteen koulutuksessa sekä sen laajamittaisen käytön toteuttaminen. |
| --- | --- | --- |

(22)

Opetus- ja tutkimusministeriö esitti 19 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, että lääninviranomaiset voivat hakea yhdessä tai erikseen 15 päivään elokuuta 2006 saakka saatavilla olevaa 50 miljoonan Norjan kruunun tukea. Kirjeessä kuvataan tavoitteita ja tätä aloitetta seuraavasti:

—

”Digitaalisen oppimateriaalin saatavuuden parantaminen keskiasteen koulutuksessa sekä sen laajamittaisen käytön toteuttaminen.

| — | Digitaalisten oppimateriaalien hankkimiseen ja/tai kehittämiseen liittyvän osaamisen parantaminen keskiasteen koulutuksessa ja koulun johdon keskuudessa. |
| --- | --- |

—

Digitaalisten oppimateriaalien hankkimiseen ja/tai kehittämiseen liittyvän osaamisen parantaminen keskiasteen koulutuksessa ja koulun johdon keskuudessa.

| — | Keskiasteen koulutukseen tarkoitettujen digitaalisten oppimateriaalien määrän ja monimuotoisuuden lisääminen. |
| --- | --- |

—

Keskiasteen koulutukseen tarkoitettujen digitaalisten oppimateriaalien määrän ja monimuotoisuuden lisääminen.

| — | Opiskelijoille oppimateriaalien hankinnasta aiheutuvien kustannusten vähentäminen.” (Norjan viranomaisten epävirallinen käännös) |
| --- | --- |

—

Opiskelijoille oppimateriaalien hankinnasta aiheutuvien kustannusten vähentäminen.” (Norjan viranomaisten epävirallinen käännös)

(...) Vuoden 2006 [tarkistetussa valtion talousarviossa] hallitus toteaa seuraavaa:

”Varoja voidaan käyttää digitaalisten oppimateriaalien hankintaan ja niiden kehittämiseen paikallisesti.” (14) (epävirallinen käännös)

4.2.2   
  NDLA:n perustaminen

| (23) | Norjan 19 läänin viranomaisen koulutusvastaavat neuvottelivat elokuussa 2006 varojen yhteishaun mahdollisuudesta. Vaikka Oslon läänin viranomainen päätti olla osallistumatta yhteistyöhankkeeseen, 18 muun läänin viranomaiset päättivät aloittaa kuntien välisen yhteistyön ja perustaa NDLA hallinnoimaan prosessia rajoittamattomaksi ajaksi. Kukin näistä lääninviranomaisista hyväksyi myöhemmin seuraavan päätöslauselman:
  ”Lääninhallitus hyväksyy päätöslauselman seuraavien läänien osalta: Akershus, Itä-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Pohjois-Trøndelag, Møre ja Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn ja Fjordane, Etelä-Trøndelag, Telemark, Tromssa, Länsi-Agder, Vestfold ja Østfold, ja sillä perustetaan kuntien välisen yhteistyön elin NDLA, jolla on oma johtokuntansa, paikallishallintolain 27 pykälän nojalla. Tämän yhteistyön tarkoituksena on helpottaa digitaalisen oppiresurssien hankkimista, kehittämistä, käyttöönottoa ja organisointia keskiasteen koulutuksen kaikkien aineiden opetusta varten. Tuloksena on oltava ilmainen digitaalinen oppimateriaali, joka helpottaa aktiivista oppimista ja jakamista (...).” (15) (Norjan viranomaisten epävirallinen käännös) |
| --- | --- |

(23)

Norjan 19 läänin viranomaisen koulutusvastaavat neuvottelivat elokuussa 2006 varojen yhteishaun mahdollisuudesta. Vaikka Oslon läänin viranomainen päätti olla osallistumatta yhteistyöhankkeeseen, 18 muun läänin viranomaiset päättivät aloittaa kuntien välisen yhteistyön ja perustaa NDLA hallinnoimaan prosessia rajoittamattomaksi ajaksi. Kukin näistä lääninviranomaisista hyväksyi myöhemmin seuraavan päätöslauselman:

”Lääninhallitus hyväksyy päätöslauselman seuraavien läänien osalta: Akershus, Itä-Agder, Buskerud, Finnmark, Hedmark, Hordaland, Nordland, Pohjois-Trøndelag, Møre ja Romsdal, Oppland, Rogaland, Sogn ja Fjordane, Etelä-Trøndelag, Telemark, Tromssa, Länsi-Agder, Vestfold ja Østfold, ja sillä perustetaan kuntien välisen yhteistyön elin NDLA, jolla on oma johtokuntansa, paikallishallintolain 27 pykälän nojalla. Tämän yhteistyön tarkoituksena on helpottaa digitaalisen oppiresurssien hankkimista, kehittämistä, käyttöönottoa ja organisointia keskiasteen koulutuksen kaikkien aineiden opetusta varten. Tuloksena on oltava ilmainen digitaalinen oppimateriaali, joka helpottaa aktiivista oppimista ja jakamista (...).” (15) (Norjan viranomaisten epävirallinen käännös)

| (24) | Akershus päätti jäädä pois NDLA:sta 1 päivänä joulukuuta 2012, mutta se palasi siihen 1 päivänä tammikuuta 2014. NDLA:n vuoden 2012 vuosikertomuksen esipuheen mukaan ”Akershusin läänin viranomainen päätti jäsenyytensä omien koulujensa alhaisen käyttäjämäärän vuoksi (...)” (16) (epävirallinen käännös). NDLA:n verkkosivujen tietojen mukaan Akershus liittyi uudestaan, ”koska lähdettyään NDLA:sta oppimateriaalin käyttö verkkosivuilla ndla.no on lisääntynyt merkittävästi” (epävirallinen käännös), mikä merkitsee, että NDLA:han kuuluu tästä lähtien 18 läänin viranomaista. |
| --- | --- |

(24)

Akershus päätti jäädä pois NDLA:sta 1 päivänä joulukuuta 2012, mutta se palasi siihen 1 päivänä tammikuuta 2014. NDLA:n vuoden 2012 vuosikertomuksen esipuheen mukaan ”Akershusin läänin viranomainen päätti jäsenyytensä omien koulujensa alhaisen käyttäjämäärän vuoksi (...)” (16) (epävirallinen käännös). NDLA:n verkkosivujen tietojen mukaan Akershus liittyi uudestaan, ”koska lähdettyään NDLA:sta oppimateriaalin käyttö verkkosivuilla ndla.no on lisääntynyt merkittävästi” (epävirallinen käännös), mikä merkitsee, että NDLA:han kuuluu tästä lähtien 18 läänin viranomaista.

4.3   LÄÄNINVIRANOMAISILLE MYÖNNETTÄVÄT VARAT

| (25) | Lokakuun 15 päivänä 2006 18 lääninviranomaista toimitti yhteisen hakemuksen valtion varoista opetus- ja tutkimusministeriölle, joka hyväksyi alustavasti 2 miljoonan Norjan kruunun tuen hankesuunnitteluun ja 15 miljoonan tuen sisällön kehittämiseen ja hankintaan (eli yhteensä 17 miljoonaa Norjan kruunua). Tätä 15 miljoonan Norjan kruunun tukea ei myönnetty ennen hankesuunnitelman hyväksymistä (17). Hankesuunnitelma, joka vastaanotettiin 16 päivänä helmikuuta 2007, hyväksyttiin 20 päivänä huhtikuuta 2007, ja täydentävä 15 miljoonan Norjan kruunun summa myönnettiin useiden ehtojen perusteella:
  ”Varoja on käytettävä norjan kielen ja luonnontieteiden alan digitaalisten oppivälineiden ostoon, kehittämiseen ja/tai muokkaamisen VGI-luokilla (18) syksystä 2007 lähtien.
  (...)
  Ministeriö vaatii edelleen, että lääninviranomaiset täsmentävät vastuussa olevan oikeushenkilön, joka hoitaa tämän aloitteen mukaisiin digitaalisiin oppiresursseihin liittyvät lääninviranomaisten vastuutehtävät. Tällainen elin voi olla esimerkiksi yhtiö, kuntien välinen yhteistyöjärjestely tai isäntäläänin viranomainen, mutta se ei voi itse harjoittaa taloudellista toimintaa.
  (...)
  Ministeriö edellyttää, että digitaalisten oppimateriaalien ja kehittämispalveluiden hankinta suoritetaan julkisia hankintoja koskevien määräysten mukaisesti. Lääninviranomaisten harjoittamaa digitaalisen oppimisresurssien kehittämistä on pidettävä taloudellisen toiminnan harjoittamisena omaan lukuun, jos lääninviranomaiset eivät saa tästä toiminnasta mitään voittoa. Muiden kuin lääninviranomaisen työntekijöiden kehittämistoimia on pidettävä palvelujen hankintana ja niitä olisi arvioitava julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja määräysten perusteella tavanomaiseen tapaan.” (19) (epävirallinen käännös). |
| --- | --- |

(25)

Lokakuun 15 päivänä 2006 18 lääninviranomaista toimitti yhteisen hakemuksen valtion varoista opetus- ja tutkimusministeriölle, joka hyväksyi alustavasti 2 miljoonan Norjan kruunun tuen hankesuunnitteluun ja 15 miljoonan tuen sisällön kehittämiseen ja hankintaan (eli yhteensä 17 miljoonaa Norjan kruunua). Tätä 15 miljoonan Norjan kruunun tukea ei myönnetty ennen hankesuunnitelman hyväksymistä (17). Hankesuunnitelma, joka vastaanotettiin 16 päivänä helmikuuta 2007, hyväksyttiin 20 päivänä huhtikuuta 2007, ja täydentävä 15 miljoonan Norjan kruunun summa myönnettiin useiden ehtojen perusteella:

”Varoja on käytettävä norjan kielen ja luonnontieteiden alan digitaalisten oppivälineiden ostoon, kehittämiseen ja/tai muokkaamisen VGI-luokilla (18) syksystä 2007 lähtien.

(...)

Ministeriö vaatii edelleen, että lääninviranomaiset täsmentävät vastuussa olevan oikeushenkilön, joka hoitaa tämän aloitteen mukaisiin digitaalisiin oppiresursseihin liittyvät lääninviranomaisten vastuutehtävät. Tällainen elin voi olla esimerkiksi yhtiö, kuntien välinen yhteistyöjärjestely tai isäntäläänin viranomainen, mutta se ei voi itse harjoittaa taloudellista toimintaa.

(...)

Ministeriö edellyttää, että digitaalisten oppimateriaalien ja kehittämispalveluiden hankinta suoritetaan julkisia hankintoja koskevien määräysten mukaisesti. Lääninviranomaisten harjoittamaa digitaalisen oppimisresurssien kehittämistä on pidettävä taloudellisen toiminnan harjoittamisena omaan lukuun, jos lääninviranomaiset eivät saa tästä toiminnasta mitään voittoa. Muiden kuin lääninviranomaisen työntekijöiden kehittämistoimia on pidettävä palvelujen hankintana ja niitä olisi arvioitava julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ja määräysten perusteella tavanomaiseen tapaan.” (19) (epävirallinen käännös).

| (26) | Hyväksynnän jälkeen opetus- ja tutkimusministeriö osoitti NDLA-hankkeeseen 30,5 miljoonaa Norjan kruunua kolmen vuoden ajanjaksolle (2 miljoonaa ja 15 miljoonaa Norjan kruunua vuosina 2006–2007 ja 9 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2008 (digitaalisen) oppimateriaalin kehittämiseen sekä 4,5 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2009 infrastruktuuriin ja tekniseen tukeen) (ks. jäljempänä johdanto-osan 27 kappaleen taulukon yhteenveto) (20). |
| --- | --- |

(26)

Hyväksynnän jälkeen opetus- ja tutkimusministeriö osoitti NDLA-hankkeeseen 30,5 miljoonaa Norjan kruunua kolmen vuoden ajanjaksolle (2 miljoonaa ja 15 miljoonaa Norjan kruunua vuosina 2006–2007 ja 9 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2008 (digitaalisen) oppimateriaalin kehittämiseen sekä 4,5 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2009 infrastruktuuriin ja tekniseen tukeen) (ks. jäljempänä johdanto-osan 27 kappaleen taulukon yhteenveto) (20).

| (27) | Lisäksi koululain vuoden 2007 muutoksen vuoksi lääninviranomaisille korvattiin (fyysisen ja digitaalisen) oppimateriaalin tarjoamisesta aiheutuva velvoite korottamalla lääninviranomaisten tukijärjestelmän varoja paikallishallinto- ja aluekehitysministeriön tuella. Ministeriö nimettiin uudelleen 1 päivänä tammikuuta 2014 paikallishallinnosta ja uudistamisesta vastaavaksi ministeriöksi (21). Korvaus perustui kaikkien oppiaineiden oppimateriaalien tarjonnan arvioituihin kustannuksiin. Korvausmäärät esitetään jäljempänä yhteenvedossa (22):









  Vuosi | 2006–2007 | 2008 | 2009 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Valtiontuki lääninviranomaisille, jotta ne voisivat tarjota maksutonta oppimateriaalia (yleinen tuki) | 287 miljoonaa Norjan kruunua | 211 miljoonaa Norjan kruunua | 347 miljoonaa Norjan kruunua | 308 miljoonaa Norjan kruunua |
| Opetus- ja tutkimusministeriön tuki NDLA:lle (erityinen tuki) | 17 miljoonaa Norjan kruunua | 9 miljoonaa Norjan kruunua | 4,5 miljoonaa (23) Norjan kruunua | — |

(27)

Lisäksi koululain vuoden 2007 muutoksen vuoksi lääninviranomaisille korvattiin (fyysisen ja digitaalisen) oppimateriaalin tarjoamisesta aiheutuva velvoite korottamalla lääninviranomaisten tukijärjestelmän varoja paikallishallinto- ja aluekehitysministeriön tuella. Ministeriö nimettiin uudelleen 1 päivänä tammikuuta 2014 paikallishallinnosta ja uudistamisesta vastaavaksi ministeriöksi (21). Korvaus perustui kaikkien oppiaineiden oppimateriaalien tarjonnan arvioituihin kustannuksiin. Korvausmäärät esitetään jäljempänä yhteenvedossa (22):

Vuosi

2006–2007

2008

2009

2010

Valtiontuki lääninviranomaisille, jotta ne voisivat tarjota maksutonta oppimateriaalia (yleinen tuki)

287 miljoonaa Norjan kruunua

211 miljoonaa Norjan kruunua

347 miljoonaa Norjan kruunua

308 miljoonaa Norjan kruunua

Opetus- ja tutkimusministeriön tuki NDLA:lle (erityinen tuki)

17 miljoonaa Norjan kruunua

9 miljoonaa Norjan kruunua

4,5 miljoonaa (23) Norjan kruunua

—

4.3.1   
  Lääninviranomaisten tuki NDLA:lle

| (28) | Osallistuvat lääninviranomaiset päättivät käyttää osan yleisen tukijärjestelmän, johon viitataan edellä johdanto-osan 27 kappaleessa, varoista NDLA-hankkeeseen. Lääninviranomaisten määrärahojen jako esitetään yhteenvedossa (24):










  Vuosi | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lääninviranomaisten tuki (25) NDLA:lle | 21,1 miljoonaa Norjan kruunua | 34,7 miljoonaa Norjan kruunua | 58,8 miljoonaa (26) Norjan kruunua | 57,7 miljoonaa (27) Norjan kruunua | 64,9 miljoonaa (28) Norjan kruunua |
| NDLA:n maksuttoman oppimateriaalin prosenttiosuus/määrä lääninviranomaisten talousarviosta | 10 prosenttia | 10 prosenttia | 20 prosenttia | 355 Norjan kruunua opiskelijaa kohti | 400 Norjan kruunua opiskelijaa kohti |

(28)

Osallistuvat lääninviranomaiset päättivät käyttää osan yleisen tukijärjestelmän, johon viitataan edellä johdanto-osan 27 kappaleessa, varoista NDLA-hankkeeseen. Lääninviranomaisten määrärahojen jako esitetään yhteenvedossa (24):

Vuosi

2008

2009

2010

2011

2012

Lääninviranomaisten tuki (25) NDLA:lle

21,1 miljoonaa Norjan kruunua

34,7 miljoonaa Norjan kruunua

58,8 miljoonaa (26) Norjan kruunua

57,7 miljoonaa (27) Norjan kruunua

64,9 miljoonaa (28) Norjan kruunua

NDLA:n maksuttoman oppimateriaalin prosenttiosuus/määrä lääninviranomaisten talousarviosta

10 prosenttia

10 prosenttia

20 prosenttia

355 Norjan kruunua opiskelijaa kohti

400 Norjan kruunua opiskelijaa kohti

| (29) | Vaikka tapa, jolla varat osoitetaan NDLA:lle, on muuttunut ajan mittaan, perimmäinen rahoituslähde pysyy samana, eli opetus- ja tutkimusministeriön sekä paikallishallinnosta ja uudistamisesta vastaavan ministeriön kautta myönnettävä valtiontuki. |
| --- | --- |

(29)

Vaikka tapa, jolla varat osoitetaan NDLA:lle, on muuttunut ajan mittaan, perimmäinen rahoituslähde pysyy samana, eli opetus- ja tutkimusministeriön sekä paikallishallinnosta ja uudistamisesta vastaavan ministeriön kautta myönnettävä valtiontuki.

| (30) | Opetus- ja tutkimusministeriö myönsi ensimmäisenä toimintavuotenaan NDLA:lle suoraan varoja (17 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2007). Toisena ja kolmantena vuotena NDLA sai rahoituksen suoraan valtiolta ja lääninviranomaisilta, jotka kohdensivat osan valtiontuestaan NDLA:lle. |
| --- | --- |

(30)

Opetus- ja tutkimusministeriö myönsi ensimmäisenä toimintavuotenaan NDLA:lle suoraan varoja (17 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2007). Toisena ja kolmantena vuotena NDLA sai rahoituksen suoraan valtiolta ja lääninviranomaisilta, jotka kohdensivat osan valtiontuestaan NDLA:lle.

| (31) | Opetus- ja tutkimusministeriö kattoi ainoastaan NDLA:n teknisen tuen ja infrastruktuurin kustannukset, eli sisällön hallintajärjestelmän parantamisesta ja siirrosta aiheutuneet 4,5 miljoonan Norjan kruunun kustannukset vuonna 2009, koska taloudellinen vastuu maksuttomasta opetusmateriaalista siirrettiin lääninviranomaisille 1 päivänä heinäkuuta 2009 (29). |
| --- | --- |

(31)

Opetus- ja tutkimusministeriö kattoi ainoastaan NDLA:n teknisen tuen ja infrastruktuurin kustannukset, eli sisällön hallintajärjestelmän parantamisesta ja siirrosta aiheutuneet 4,5 miljoonan Norjan kruunun kustannukset vuonna 2009, koska taloudellinen vastuu maksuttomasta opetusmateriaalista siirrettiin lääninviranomaisille 1 päivänä heinäkuuta 2009 (29).

| (32) | NDLA on saanut vuodesta 2010 lähtien rahoitusta ainoastaan lääninviranomaisten talousarviosta, ja lääninviranomaiset käyttävät puolestaan varoja, joita ne saavat paikallishallinnosta ja uudistamisesta vastaavan ministeriön hallinnoimasta yleisestä tukijärjestelmästä. |
| --- | --- |

(32)

NDLA on saanut vuodesta 2010 lähtien rahoitusta ainoastaan lääninviranomaisten talousarviosta, ja lääninviranomaiset käyttävät puolestaan varoja, joita ne saavat paikallishallinnosta ja uudistamisesta vastaavan ministeriön hallinnoimasta yleisestä tukijärjestelmästä.

4.3.2   
  Rahoituksen oikeusperusta

| (33) | Opetus- ja tiedeministeriön NDLA:lle maksamien määrärahojen oikeusperusta on parlamentin valtion talousarviota koskeva päätöslauselma, ja tähän liittyy toimivallan siirtäminen opetus- ja tutkimusministeriölle tukihakemuksien hyväksymiseksi. |
| --- | --- |

(33)

Opetus- ja tiedeministeriön NDLA:lle maksamien määrärahojen oikeusperusta on parlamentin valtion talousarviota koskeva päätöslauselma, ja tähän liittyy toimivallan siirtäminen opetus- ja tutkimusministeriölle tukihakemuksien hyväksymiseksi.

| (34) | Lääninviranomaisten NDLA:lle myöntämien tukien oikeusperusta on osallistuvien läänien viranomaisten talousarviota koskevat päätöslauselmat (30). |
| --- | --- |

(34)

Lääninviranomaisten NDLA:lle myöntämien tukien oikeusperusta on osallistuvien läänien viranomaisten talousarviota koskevat päätöslauselmat (30).

4.4   NDLA:N PERUSTAMINEN
   (31)

4.4.1   
  Väliaikainen yhteistyö 15. lokakuuta 2006–1. heinäkuuta 2009

| (35) | NDLA toimi 15. lokakuuta 2006 (32)–1. heinäkuuta 2009 väliaikaisena yhteistyöelimenä ennen kuin se vahvistettiin virallisesti paikallishallintolain 27 pykälän mukaiseksi kuntien väliseksi yhteistyöelimeksi. |
| --- | --- |

(35)

NDLA toimi 15. lokakuuta 2006 (32)–1. heinäkuuta 2009 väliaikaisena yhteistyöelimenä ennen kuin se vahvistettiin virallisesti paikallishallintolain 27 pykälän mukaiseksi kuntien väliseksi yhteistyöelimeksi.

| (36) | NDLA:an osallistuvat lääninviranomaiset keskittyivät 15 päivän lokakuuta 2006 ja 15 päivän helmikuuta 2007 välillä luomaan hankesuunnitelman, joka esitettäisiin opetus- ja tutkimusministeriölle, jotta NDLA saisi luvan ja rahoitusta. Ministeriö vastaanotti hankesuunnitelman 16 päivänä helmikuuta 2007, ja se hyväksyttiin huhtikuussa 2007 (33). Tuolloin hankkeeseen liittyvät strategiset päätökset teki ”lääninviranomaisten opetuksesta vastaavien foorumi” (FFU) (34). Hankkeen päivittäistä hallinnointia johti FFU:n nimittämä johtokunta, johon kuului viisi jäsentä; nämä olivat myös lääninviranomaisen tason koulutusalan johtajia. Norjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan johtokunta koostui vähintään yhdestä edustajasta kolmelta koulutusalueelta (eli pohjoinen, lounainen ja itäinen alue) ja FFU:n johtajasta (35). |
| --- | --- |

(36)

NDLA:an osallistuvat lääninviranomaiset keskittyivät 15 päivän lokakuuta 2006 ja 15 päivän helmikuuta 2007 välillä luomaan hankesuunnitelman, joka esitettäisiin opetus- ja tutkimusministeriölle, jotta NDLA saisi luvan ja rahoitusta. Ministeriö vastaanotti hankesuunnitelman 16 päivänä helmikuuta 2007, ja se hyväksyttiin huhtikuussa 2007 (33). Tuolloin hankkeeseen liittyvät strategiset päätökset teki ”lääninviranomaisten opetuksesta vastaavien foorumi” (FFU) (34). Hankkeen päivittäistä hallinnointia johti FFU:n nimittämä johtokunta, johon kuului viisi jäsentä; nämä olivat myös lääninviranomaisen tason koulutusalan johtajia. Norjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan johtokunta koostui vähintään yhdestä edustajasta kolmelta koulutusalueelta (eli pohjoinen, lounainen ja itäinen alue) ja FFU:n johtajasta (35).

| (37) | Hankkeessa työskenteli viiden johtokunnan jäsenen lisäksi neljä työntekijää eri lääninviranomaisista (36). NDLA:n johtokunta noudatti osallistuvien lääninviranomaisten vahvistamaa sovittua toimeksiantoa, johon sisältyi kaksi erityistavoitetta (37):






  i) | sellaisen järjestön perustaminen, joka voisi tarjota maksuttomasti vapaan pääsyn digitaaliseen oppimateriaaliin ja jonka pitkän aikavälin tavoitteena on kattaa jokaisen aiheen ja aihealueen tarve keskiasteen kouluissa; ja |
| --- | --- | --- |

(37)

Hankkeessa työskenteli viiden johtokunnan jäsenen lisäksi neljä työntekijää eri lääninviranomaisista (36). NDLA:n johtokunta noudatti osallistuvien lääninviranomaisten vahvistamaa sovittua toimeksiantoa, johon sisältyi kaksi erityistavoitetta (37):

i)

sellaisen järjestön perustaminen, joka voisi tarjota maksuttomasti vapaan pääsyn digitaaliseen oppimateriaaliin ja jonka pitkän aikavälin tavoitteena on kattaa jokaisen aiheen ja aihealueen tarve keskiasteen kouluissa; ja

| ii) | digitaalisen oppimateriaalin tarjoaminen kahdesta eri aineesta, eli norjan kielestä ja tieteestä (toinen aste), keskiasteen kouluissa ennen syksyä 2007. |
| --- | --- |

ii)

digitaalisen oppimateriaalin tarjoaminen kahdesta eri aineesta, eli norjan kielestä ja tieteestä (toinen aste), keskiasteen kouluissa ennen syksyä 2007.

| (38) | Opetus- ja tutkimusministeriö piti valtionrahoituksen saamisen edellytyksenä, että oikeushenkilö on vastuussa hankkeesta. Tämän vaatimuksen vuoksi Hordalandin läänin viranomainen nimitettiin vastuulliseksi oikeushenkilöksi. Tämä vahvistettiin Hordalandin läänin viranomaisen päätöksellä 16 päivänä lokakuuta 2007 (38), ja muut osallistuvat lääninviranomaiset antoivat siihen suostumuksensa hallitustensa välityksellä. |
| --- | --- |

(38)

Opetus- ja tutkimusministeriö piti valtionrahoituksen saamisen edellytyksenä, että oikeushenkilö on vastuussa hankkeesta. Tämän vaatimuksen vuoksi Hordalandin läänin viranomainen nimitettiin vastuulliseksi oikeushenkilöksi. Tämä vahvistettiin Hordalandin läänin viranomaisen päätöksellä 16 päivänä lokakuuta 2007 (38), ja muut osallistuvat lääninviranomaiset antoivat siihen suostumuksensa hallitustensa välityksellä.

| (39) | Osallistuvat lääninviranomaiset neuvottelivat vuonna 2008 ja 2009 siitä, miten NDLA olisi järjestettävä tulevaisuudessa. Tavoitteena oli virallistaa järjestely ja vähimmäistää samalla nykyiseen yhteistyöhön tarvittavia muutoksia (39). Tämän jälkeen kukin lääninhallitus hyväksyi samanlaisen päätöslauselman, jolla lääninviranomaisille annettiin lupa osallistua kuntien väliseen yhteistyöhön paikallishallintolain 27 pykälän mukaisesti. Päätöslauselmissa todettiin, että NDLA:n tavoitteena oli hankkia, kehittää ja jakaa digitaalista oppimateriaalia kaikista Norjan keskiasteen kouluissa opetettavista oppiaineista. Lääninviranomaiset päättivät, ettei yhteistyöjärjestely ole erillinen oikeushenkilö, ja tämä esitettiin NDLA:n perussäännössä (40). NDLA perustettiin virallisesti kuntien väliseksi yhteistyöelimeksi 1 päivänä heinäkuuta 2009, joka on perussäännössä mainittu päivämäärä. Norjan viranomaiset ovat vahvistaneet tämän oikeaksi perustamispäivämääräksi (41). Norjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan perussääntöä muutettiin hieman vuonna 2012 (42). Tällä ei muutettu kuitenkaan NDLA:n toimeksiantoa, kuten jäljempänä johdanto-osan 52 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(39)

Osallistuvat lääninviranomaiset neuvottelivat vuonna 2008 ja 2009 siitä, miten NDLA olisi järjestettävä tulevaisuudessa. Tavoitteena oli virallistaa järjestely ja vähimmäistää samalla nykyiseen yhteistyöhön tarvittavia muutoksia (39). Tämän jälkeen kukin lääninhallitus hyväksyi samanlaisen päätöslauselman, jolla lääninviranomaisille annettiin lupa osallistua kuntien väliseen yhteistyöhön paikallishallintolain 27 pykälän mukaisesti. Päätöslauselmissa todettiin, että NDLA:n tavoitteena oli hankkia, kehittää ja jakaa digitaalista oppimateriaalia kaikista Norjan keskiasteen kouluissa opetettavista oppiaineista. Lääninviranomaiset päättivät, ettei yhteistyöjärjestely ole erillinen oikeushenkilö, ja tämä esitettiin NDLA:n perussäännössä (40). NDLA perustettiin virallisesti kuntien väliseksi yhteistyöelimeksi 1 päivänä heinäkuuta 2009, joka on perussäännössä mainittu päivämäärä. Norjan viranomaiset ovat vahvistaneet tämän oikeaksi perustamispäivämääräksi (41). Norjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan perussääntöä muutettiin hieman vuonna 2012 (42). Tällä ei muutettu kuitenkaan NDLA:n toimeksiantoa, kuten jäljempänä johdanto-osan 52 kappaleessa todetaan.

4.4.2   
  Kuntien välinen yhteistyö – valvontaneuvosto ja hallintoneuvosto

| (40) | FFU toimii perussäännön nojalla valvontaneuvoston tehtävässä (43), ja se on siten vastuussa yleisestä hallinnoinnista, kuten väliaikaisen yhteistyön aikana. Vuoden 2012 perussäännön muutetussa tekstissä viittaus FFU:hun poistettiin, mutta valvontaneuvoston kokoonpano ja toiminta eivät muuttuneet. Tämä heijastaa sellaista kuntien välisen yhteistyön päämäärää ja rakennetta, jossa kaikkien osallistuvien lääninviranomaisten on oltava edustettuina ylimmässä päättävässä elimessä (44). |
| --- | --- |

(40)

FFU toimii perussäännön nojalla valvontaneuvoston tehtävässä (43), ja se on siten vastuussa yleisestä hallinnoinnista, kuten väliaikaisen yhteistyön aikana. Vuoden 2012 perussäännön muutetussa tekstissä viittaus FFU:hun poistettiin, mutta valvontaneuvoston kokoonpano ja toiminta eivät muuttuneet. Tämä heijastaa sellaista kuntien välisen yhteistyön päämäärää ja rakennetta, jossa kaikkien osallistuvien lääninviranomaisten on oltava edustettuina ylimmässä päättävässä elimessä (44).

| (41) | Perussäännön mukaan hallintoneuvosto koostuu ainakin viidestä jäsenestä, johon sisältyy vähintään yksi edustaja kultakin koulutusalueelta (eli pohjoinen, lounainen ja itäinen alue) samassa kokoonpanossa kuin väliaikaisen yhteistyön aikana (45). |
| --- | --- |

(41)

Perussäännön mukaan hallintoneuvosto koostuu ainakin viidestä jäsenestä, johon sisältyy vähintään yksi edustaja kultakin koulutusalueelta (eli pohjoinen, lounainen ja itäinen alue) samassa kokoonpanossa kuin väliaikaisen yhteistyön aikana (45).

| (42) | Perussäännön mukaan (46) hallintoneuvoston tehtävä on taata, että NDLA pystyy hoitamaan tehtävänsä perussäännön mukaisesti, eli varmistaa, että 1) digitaalisia oppimateriaaleja on käyttäjien saatavilla maksutta; 2) keskiasteen kouluille on ominaista yhteistyö ja jakaminen; 3) opiskelijat ja opettaja osallistuvat aktiivisesti opetukseen ja oppimiseen; 4) akateemiset laitokset ja verkostot eri puolilla maata ovat liikkeellepaneva voima erinomaisen digitaalisen oppimateriaalin kehittämisessä ja että 5) käytettävissä on opiskelijoiden ja opettajien tarpeisiin soveltuvaa sisältöä ja palveluita. |
| --- | --- |

(42)

Perussäännön mukaan (46) hallintoneuvoston tehtävä on taata, että NDLA pystyy hoitamaan tehtävänsä perussäännön mukaisesti, eli varmistaa, että 1) digitaalisia oppimateriaaleja on käyttäjien saatavilla maksutta; 2) keskiasteen kouluille on ominaista yhteistyö ja jakaminen; 3) opiskelijat ja opettaja osallistuvat aktiivisesti opetukseen ja oppimiseen; 4) akateemiset laitokset ja verkostot eri puolilla maata ovat liikkeellepaneva voima erinomaisen digitaalisen oppimateriaalin kehittämisessä ja että 5) käytettävissä on opiskelijoiden ja opettajien tarpeisiin soveltuvaa sisältöä ja palveluita.

| (43) | Vaikka hallintoneuvostolla on valtuudet sitoutua taloudellisiin velvoitteisiin osallistujien puolesta, perusäännössä todetaan nimenomaisesti, että hallintoneuvosto harjoittaa valtuuksiaan ainoastaan valvontaneuvoston delegoimien päätösten perusteella, ja valvontaneuvosto voi antaa hallintoneuvostolle neuvoja sekä kumota sen päätökset. Vuoden 2012 perussäännön muutetussa tekstissä valtuudet sitoutua taloudellisiin velvoitteisiin NDLA:n osallistuvien jäsenten puolesta ovat implisiittisiä, mutta tämä ei muuta hallintoneuvoston toimintaa. Joka tapauksessa tällaisia taloudellisia velvoitteita rajoittaa osallistuvien lääninviranomaisten sopima NDLA:n talousarvio. Tältä osin olisi huomattava, että Hordalandin läänin viranomainen ja läänin ostoyksikkö BTV suorittavat kaikki NDLA:n taloudelliset toimenpiteet (ks. täydentäviä tietoja varten jäljempänä oleva johdanto-osan 54 kappale). Lisäksi perussäännössä todetaan, ettei hallintoneuvosto eikä valvontaneuvosto voi ryhtyä luottojärjestelyihin eikä antaa takauksia kuntien välisen yhteistyöjärjestelyn puolesta. Norjan viranomaiset ovat todenneet tältä osin, ettei valvontaneuvosto tai hallintoneuvosto tai hallinto voi käytännössä asettaa uusia taloudellisia velvoitteita lääninviranomaisille. |
| --- | --- |

(43)

Vaikka hallintoneuvostolla on valtuudet sitoutua taloudellisiin velvoitteisiin osallistujien puolesta, perusäännössä todetaan nimenomaisesti, että hallintoneuvosto harjoittaa valtuuksiaan ainoastaan valvontaneuvoston delegoimien päätösten perusteella, ja valvontaneuvosto voi antaa hallintoneuvostolle neuvoja sekä kumota sen päätökset. Vuoden 2012 perussäännön muutetussa tekstissä valtuudet sitoutua taloudellisiin velvoitteisiin NDLA:n osallistuvien jäsenten puolesta ovat implisiittisiä, mutta tämä ei muuta hallintoneuvoston toimintaa. Joka tapauksessa tällaisia taloudellisia velvoitteita rajoittaa osallistuvien lääninviranomaisten sopima NDLA:n talousarvio. Tältä osin olisi huomattava, että Hordalandin läänin viranomainen ja läänin ostoyksikkö BTV suorittavat kaikki NDLA:n taloudelliset toimenpiteet (ks. täydentäviä tietoja varten jäljempänä oleva johdanto-osan 54 kappale). Lisäksi perussäännössä todetaan, ettei hallintoneuvosto eikä valvontaneuvosto voi ryhtyä luottojärjestelyihin eikä antaa takauksia kuntien välisen yhteistyöjärjestelyn puolesta. Norjan viranomaiset ovat todenneet tältä osin, ettei valvontaneuvosto tai hallintoneuvosto tai hallinto voi käytännössä asettaa uusia taloudellisia velvoitteita lääninviranomaisille.

4.4.3   
  Lääninviranomaisen päätökset kuntien välisen yhteistyön hyväksymisestä

| (44) | Vuoden 2009 aikana 18 eri lääninviranomaista teki sopimuksen ja perussäännön hyväksymistä koskevat päätökset, joilla NDLA vahvistettiin kuntien väliseksi yhteistyöksi. Lääninviranomaiset tekivät päätökset eri ajankohtina, mutta valtaosa ennen 1 päivää heinäkuuta 2009, jolloin lääninviranomaiset olivat päättäneet, että yhteistyön olisi tultava voimaan (47). |
| --- | --- |

(44)

Vuoden 2009 aikana 18 eri lääninviranomaista teki sopimuksen ja perussäännön hyväksymistä koskevat päätökset, joilla NDLA vahvistettiin kuntien väliseksi yhteistyöksi. Lääninviranomaiset tekivät päätökset eri ajankohtina, mutta valtaosa ennen 1 päivää heinäkuuta 2009, jolloin lääninviranomaiset olivat päättäneet, että yhteistyön olisi tultava voimaan (47).

| (45) | Norjan viranomaiset ovat todenneet, että kunkin 18 läänin viranomaiset ovat osallistuneet NDLA-yhteistyöhön väliaikaisen yhteistyövaiheen jälkeen (lukuun ottamatta Akershusia, joka jäi sen ulkopuolelle ja liittyi siihen uudestaan, ks. edellä oleva johdanto-osan 24 kappale) ja lisäksi, että muodollinen yhteistyö alkoi 1 päivänä heinäkuuta 2009. |
| --- | --- |

(45)

Norjan viranomaiset ovat todenneet, että kunkin 18 läänin viranomaiset ovat osallistuneet NDLA-yhteistyöhön väliaikaisen yhteistyövaiheen jälkeen (lukuun ottamatta Akershusia, joka jäi sen ulkopuolelle ja liittyi siihen uudestaan, ks. edellä oleva johdanto-osan 24 kappale) ja lisäksi, että muodollinen yhteistyö alkoi 1 päivänä heinäkuuta 2009.

| (46) | NDLA:n johtokunnan ensimmäinen kokous pidettiin 11 päivänä elokuuta 2009 (48). |
| --- | --- |

(46)

NDLA:n johtokunnan ensimmäinen kokous pidettiin 11 päivänä elokuuta 2009 (48).

4.5   NDLA:N TALOUSARVIO JA HANKINNAT

| (47) | NDLA:n rahoitustasosta päättävät kunakin vuonna viime kädessä osallistuvat lääninviranomaiset. Päätös perustuu NDLA:n hallintoneuvoston suositukseen, jossa esitetään sen näkemys rahoitustasosta, mutta tällaiset suositukset eivät sido oikeudellisesti lääninviranomaisia. Rahoituksen ensisijainen tavoite (49) on mahdollistaa se, että NDLA täyttää sille asetetut tavoitteet, eli se hankkii, kehittää ja jakaa digitaalista oppimateriaalia kaikista aineista, joita opetetaan Norjan koululain piirissä olevissa ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluissa. |
| --- | --- |

(47)

NDLA:n rahoitustasosta päättävät kunakin vuonna viime kädessä osallistuvat lääninviranomaiset. Päätös perustuu NDLA:n hallintoneuvoston suositukseen, jossa esitetään sen näkemys rahoitustasosta, mutta tällaiset suositukset eivät sido oikeudellisesti lääninviranomaisia. Rahoituksen ensisijainen tavoite (49) on mahdollistaa se, että NDLA täyttää sille asetetut tavoitteet, eli se hankkii, kehittää ja jakaa digitaalista oppimateriaalia kaikista aineista, joita opetetaan Norjan koululain piirissä olevissa ylemmän perusasteen ja keskiasteen kouluissa.

| (48) | On myös pantava merkille, ettei NDLA voi veloittaa lääninviranomaisia, valtiota tai yksityisasiakkaita palveluistaan. Lääninviranomaiset vahvistavat yksipuolisesti NDLA:n maksuosuudet, ja NDLA:lla ei ole mitään neuvotteluvoimaa maksujen määrästä. Jos hallintoneuvosto haluaa kehittää NDLA:n toimintoja ja korottaa siksi määrärahoja, asia on esitettävä valvontaneuvoston hyväksyttäväksi. Jos valvontaneuvosto päättää tukea määrärahojen lisäämistä, asia siirretään lääninhallituksille (50) lopullista hyväksymistä varten. |
| --- | --- |

(48)

On myös pantava merkille, ettei NDLA voi veloittaa lääninviranomaisia, valtiota tai yksityisasiakkaita palveluistaan. Lääninviranomaiset vahvistavat yksipuolisesti NDLA:n maksuosuudet, ja NDLA:lla ei ole mitään neuvotteluvoimaa maksujen määrästä. Jos hallintoneuvosto haluaa kehittää NDLA:n toimintoja ja korottaa siksi määrärahoja, asia on esitettävä valvontaneuvoston hyväksyttäväksi. Jos valvontaneuvosto päättää tukea määrärahojen lisäämistä, asia siirretään lääninhallituksille (50) lopullista hyväksymistä varten.

| (49) | NDLA:n on laadittava julkisia tarjouksia koskeva strategia (51), jotta varmistetaan, että se suorittaa julkiset tarjoukset noudattaen täysimääräisesti julkisia tarjouskilpailuja koskevaa lakia (52). Norjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan yksi NDLA:n tärkeimmistä tehtävistä on hallita uusien digitaalisten oppimateriaalien kehittämistä julkisten hankintojen kautta. Päätöstä käyttää julkisia hankintoja rajoittavat NDLA:n yleiset tavoitteet ja sen määrärahat. NDLA:lla on näissä rajoissa vapaus päättää tarjousten sisällöstä (53). |
| --- | --- |

(49)

NDLA:n on laadittava julkisia tarjouksia koskeva strategia (51), jotta varmistetaan, että se suorittaa julkiset tarjoukset noudattaen täysimääräisesti julkisia tarjouskilpailuja koskevaa lakia (52). Norjan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan yksi NDLA:n tärkeimmistä tehtävistä on hallita uusien digitaalisten oppimateriaalien kehittämistä julkisten hankintojen kautta. Päätöstä käyttää julkisia hankintoja rajoittavat NDLA:n yleiset tavoitteet ja sen määrärahat. NDLA:lla on näissä rajoissa vapaus päättää tarjousten sisällöstä (53).

| (50) | NDLA on toteuttanut vuodesta 2007 lähtien yhdeksän suurta julkista tarjousta Hordalandin alueen viranomaisten avustuksella (54). Ne liittyvät digitaalisiin oppimateriaaleihin ja niissä on kyse lopputuotteiden ja materiaalien hankkimisesta aina kuvien, videoiden ja niihin liittyvien tukipalvelujen käyttöön. |
| --- | --- |

(50)

NDLA on toteuttanut vuodesta 2007 lähtien yhdeksän suurta julkista tarjousta Hordalandin alueen viranomaisten avustuksella (54). Ne liittyvät digitaalisiin oppimateriaaleihin ja niissä on kyse lopputuotteiden ja materiaalien hankkimisesta aina kuvien, videoiden ja niihin liittyvien tukipalvelujen käyttöön.

| (51) | Kuten edellä mainittiin, NDLA:n hallinnointitehtävään sisältyy toimivalta määrätä taloudellisia velvoitteita osallistuville lääninviranomaisille. Norjan viranomaisten mukaan tämän toimenpiteen tarkoituksena oli selkeyttää sitä, että NDLA:n johtokunta on toimivaltainen tekemään sopimuksia muiden osapuolten kanssa. Hallintoneuvoston piti tätä varten pystyä asettamaan velvollisuuksia yhteistyöhön osallistuville lääninviranomaisille, koska lääninviranomaisten olisi siten käytettävä NDLA:lle myönnettyjä varoja NDLA:n tavoitteiden mukaisesti (55). |
| --- | --- |

(51)

Kuten edellä mainittiin, NDLA:n hallinnointitehtävään sisältyy toimivalta määrätä taloudellisia velvoitteita osallistuville lääninviranomaisille. Norjan viranomaisten mukaan tämän toimenpiteen tarkoituksena oli selkeyttää sitä, että NDLA:n johtokunta on toimivaltainen tekemään sopimuksia muiden osapuolten kanssa. Hallintoneuvoston piti tätä varten pystyä asettamaan velvollisuuksia yhteistyöhön osallistuville lääninviranomaisille, koska lääninviranomaisten olisi siten käytettävä NDLA:lle myönnettyjä varoja NDLA:n tavoitteiden mukaisesti (55).

| (52) | Kuten edellä johdanto-osan 39 kappaleessa mainittiin, perussääntöä muutettiin vuonna 2012. Kuitenkin ainoa merkittävä muutos koskee toimitusjohtajan roolia, joka on määritelty selvemmin, ja erityisesti rajoituksia, jotka koskevat hänen toimeksiantoaan. Perussääntöön tehdyt muutokset eivät kuitenkaan muuta valvontaviranomaisen arviota NDLA:n autonomiasta, koska muutoksilla ei ole muutettu merkittävästi NDLA:n toimeksiantoa. Norjan viranomaiset ovat lisäksi todenneet, että perussääntöön tehdyt muutokset antavat tarkemman kuvan NDLA:n toimivallasta (56). |
| --- | --- |

(52)

Kuten edellä johdanto-osan 39 kappaleessa mainittiin, perussääntöä muutettiin vuonna 2012. Kuitenkin ainoa merkittävä muutos koskee toimitusjohtajan roolia, joka on määritelty selvemmin, ja erityisesti rajoituksia, jotka koskevat hänen toimeksiantoaan. Perussääntöön tehdyt muutokset eivät kuitenkaan muuta valvontaviranomaisen arviota NDLA:n autonomiasta, koska muutoksilla ei ole muutettu merkittävästi NDLA:n toimeksiantoa. Norjan viranomaiset ovat lisäksi todenneet, että perussääntöön tehdyt muutokset antavat tarkemman kuvan NDLA:n toimivallasta (56).

4.6   NDLA:N HENKILÖSTÖ JA HALLINTO

| (53) | NDLA:lla ei ole työntekijöitä. Useimmissa tapauksissa NDLA:lle työtä tekevä henkilöstö on työsuhteessa yhdessä osallistuvassa lääninviranomaisessa. Muissa tapauksissa työn suorittavat ulkopuoliset konsultit, jotka työskentelevät Norjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan julkisen tarjouskilpailun voittaneissa yrityksissä. Toimituskunnan jäsenet joko vuokrataan lääninviranomaisilta tai he ovat NDLA:lle palveluita tarjoavien urakoitsijoiden palveluksessa. Lääninviranomaisten toimituskunnan jäsenet palkataan usean vuoden ajan osa-aikaisesti. Tämä merkitsee, että he ovat edelleen lääninviranomaisen palveluksessa, mutta he saavat NDLA:lle työskennellystä ajastaan palkan NDLA:n talousarviosta. Muiden toimituskunnan jäsenten kustannukset sisältyvät niille urakoitsijoille maksettaviin maksuihin, jotka tarjoavat NDLA:n järjestämien tarjouskilpailujen piiriin kuuluvia palveluita. Johtoryhmä palkataan lääninviranomaisilta määrittelemättömäksi ajaksi ja se ei ole NDLA:n kanssa työsuhteessa. |
| --- | --- |

(53)

NDLA:lla ei ole työntekijöitä. Useimmissa tapauksissa NDLA:lle työtä tekevä henkilöstö on työsuhteessa yhdessä osallistuvassa lääninviranomaisessa. Muissa tapauksissa työn suorittavat ulkopuoliset konsultit, jotka työskentelevät Norjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan julkisen tarjouskilpailun voittaneissa yrityksissä. Toimituskunnan jäsenet joko vuokrataan lääninviranomaisilta tai he ovat NDLA:lle palveluita tarjoavien urakoitsijoiden palveluksessa. Lääninviranomaisten toimituskunnan jäsenet palkataan usean vuoden ajan osa-aikaisesti. Tämä merkitsee, että he ovat edelleen lääninviranomaisen palveluksessa, mutta he saavat NDLA:lle työskennellystä ajastaan palkan NDLA:n talousarviosta. Muiden toimituskunnan jäsenten kustannukset sisältyvät niille urakoitsijoille maksettaviin maksuihin, jotka tarjoavat NDLA:n järjestämien tarjouskilpailujen piiriin kuuluvia palveluita. Johtoryhmä palkataan lääninviranomaisilta määrittelemättömäksi ajaksi ja se ei ole NDLA:n kanssa työsuhteessa.

| (54) | Käytännössä NDLA korvaa käyttämänsä resurssit kolme kertaa vuodessa lääninviranomaisille (kattamaan esim. palkat ja matkakulut). Hordalandin alueviranomainen järjestää korvauksien maksatuksen. NDLA on hankevaiheesta lähtien käyttänyt läänien ostoyksikköä BTV:tä (57) järjestämään kaikki sen julkiset hankinnat, joilla palvelut ostetaan markkinoilta. NDLA:n hankkimiin palveluihin sisältyvät tekninen hallinto, sovellusten hallinta, palvelupiste ja NDLA:n digitaaliseen oppimiseen liittyvien verkkosivujen kehittämispalvelut (58). Ei ole näyttöä siitä, että NDLA:n hankinnat olisivat ylittäneet talousarvion tai että NDLA olisi hankkinut toimeksiantonsa ulkopuolisia palveluja tai tavaroita. |
| --- | --- |

(54)

Käytännössä NDLA korvaa käyttämänsä resurssit kolme kertaa vuodessa lääninviranomaisille (kattamaan esim. palkat ja matkakulut). Hordalandin alueviranomainen järjestää korvauksien maksatuksen. NDLA on hankevaiheesta lähtien käyttänyt läänien ostoyksikköä BTV:tä (57) järjestämään kaikki sen julkiset hankinnat, joilla palvelut ostetaan markkinoilta. NDLA:n hankkimiin palveluihin sisältyvät tekninen hallinto, sovellusten hallinta, palvelupiste ja NDLA:n digitaaliseen oppimiseen liittyvien verkkosivujen kehittämispalvelut (58). Ei ole näyttöä siitä, että NDLA:n hankinnat olisivat ylittäneet talousarvion tai että NDLA olisi hankkinut toimeksiantonsa ulkopuolisia palveluja tai tavaroita.

5.   HUOMAUTUKSET MENETTELYN ALOITTAMISTA KOSKEVAAN PÄÄTÖKSEEN

5.1   KANTAJA

| (55) | Norjan kustantamoliiton huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti:






  — | Ensiksi NDLA:n palveluvelvoitteen laajuutta ei ole määritetty asianmukaisesti. |
| --- | --- | --- |

(55)

Norjan kustantamoliiton huomautukset voidaan tiivistää seuraavasti:

—

Ensiksi NDLA:n palveluvelvoitteen laajuutta ei ole määritetty asianmukaisesti.

| — | Toiseksi NDLA:n rahoitusjärjestelmä ja rakenne eivät ole selkeitä, mikä puolestaan johtaa lääninviranomaisten ristiintukeen, ja tämä ei käy ilmi NDLA:n tileistä. |
| --- | --- |

—

Toiseksi NDLA:n rahoitusjärjestelmä ja rakenne eivät ole selkeitä, mikä puolestaan johtaa lääninviranomaisten ristiintukeen, ja tämä ei käy ilmi NDLA:n tileistä.

| — | Kolmanneksi NDLA on jo aiheuttanut vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa Norjassa toimiville kustantajille, koska lääninviranomaiset varaavat julkisia valtion varoja NDLA:lle, ja tämän väitetään rajoittavan koulujen mahdollisuutta hankkia laadukkaita oppimateriaaleja kustantajilta. |
| --- | --- |

—

Kolmanneksi NDLA on jo aiheuttanut vakavaa ja korjaamatonta vahinkoa Norjassa toimiville kustantajille, koska lääninviranomaiset varaavat julkisia valtion varoja NDLA:lle, ja tämän väitetään rajoittavan koulujen mahdollisuutta hankkia laadukkaita oppimateriaaleja kustantajilta.

| — | Neljänneksi se totesi, että lääninviranomaiset, jotka eivät osallistu NDLA:han (Oslo ja Akershus) (59) ovat vaarassa saada huonompilaatuista aineistoa kustantamoilta niiden kilpailukyvyn heikentymisen vuoksi. NPA viittaa avoimesta oppimateriaalista (OER) tehtyyn tutkimukseen, jossa todettiin, että ”valtion rahoittamat avoimen oppimateriaalin ohjelmat voivat rajoittaa opettajien ja oppilaiden valinnanmahdollisuutta, koska ne heikentävät yksityisen sektorin palveluntarjoajien kilpailumahdollisuutta ja siten luottamusta investoida, joten nämä palveluntarjoajat poistuvat vähitellen markkinoilta” (ks. Kansainvälisen kustantajien yhdistyksen (IPA) kolmannen osapuolen havainto). |
| --- | --- |

—

Neljänneksi se totesi, että lääninviranomaiset, jotka eivät osallistu NDLA:han (Oslo ja Akershus) (59) ovat vaarassa saada huonompilaatuista aineistoa kustantamoilta niiden kilpailukyvyn heikentymisen vuoksi. NPA viittaa avoimesta oppimateriaalista (OER) tehtyyn tutkimukseen, jossa todettiin, että ”valtion rahoittamat avoimen oppimateriaalin ohjelmat voivat rajoittaa opettajien ja oppilaiden valinnanmahdollisuutta, koska ne heikentävät yksityisen sektorin palveluntarjoajien kilpailumahdollisuutta ja siten luottamusta investoida, joten nämä palveluntarjoajat poistuvat vähitellen markkinoilta” (ks. Kansainvälisen kustantajien yhdistyksen (IPA) kolmannen osapuolen havainto).

| (56) | Norjan kustantamoliitto vastustaa alustavaa arviointia ja havaintoja valvontaviranomaisen päätöksessä 136/13/KOL, jossa valvontaviranomainen totesi, ettei NDLA:ta katsota yritykseksi ja ettei siihen näin ollen sovelleta valtiontukisääntöjä. |
| --- | --- |

(56)

Norjan kustantamoliitto vastustaa alustavaa arviointia ja havaintoja valvontaviranomaisen päätöksessä 136/13/KOL, jossa valvontaviranomainen totesi, ettei NDLA:ta katsota yritykseksi ja ettei siihen näin ollen sovelleta valtiontukisääntöjä.

| (57) | Norjan kustantamoliitto väittää, että oppimateriaaleihin käytettävien lääninviranomaisten hankintamäärärahojen vähentyminen on suoraan sidoksissa NDLA:n perustamiseen. Kustantamoliiton mielestä tämä vähennys on syynä markkinoiden koon pienentymiseen, mikä näkyy keskiasteen kouluille myytävien kirjojen bruttoliikevaihdon supistumisena (392 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2008 ja 255–264 miljoonaa Norjan kruunua vuosina 2010–2012). Kustantamoliitto väittää, että nämä luvut todistavat markkinoiden olemassaolon ainakin ennen NDLA:n perustamista. Kustantamoliitto viittaa myös valtiontukisääntöjen soveltamista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamiseen myönnettävään korvaukseen koskevien valvontaviranomaisten ohjeiden 13 kohtaan (60) väittäessään, että ”tällaisesta markkinoiden sulkemisesta [oma tuotanto] huolimatta kyse voi olla taloudellisesta toiminnasta, kun toiset toiminnanharjoittajat olisivat halukkaita ja pystyisivät tuottamaan palvelun” ja että NDLA:n voittoa tavoittelematon luonne ei muuta arviota siitä, että se on yritys, jos ”tarjonta kilpailee voittoa tavoittelevien muiden toimijoiden taholta tulevan tarjonnan kanssa” (61). |
| --- | --- |

(57)

Norjan kustantamoliitto väittää, että oppimateriaaleihin käytettävien lääninviranomaisten hankintamäärärahojen vähentyminen on suoraan sidoksissa NDLA:n perustamiseen. Kustantamoliiton mielestä tämä vähennys on syynä markkinoiden koon pienentymiseen, mikä näkyy keskiasteen kouluille myytävien kirjojen bruttoliikevaihdon supistumisena (392 miljoonaa Norjan kruunua vuonna 2008 ja 255–264 miljoonaa Norjan kruunua vuosina 2010–2012). Kustantamoliitto väittää, että nämä luvut todistavat markkinoiden olemassaolon ainakin ennen NDLA:n perustamista. Kustantamoliitto viittaa myös valtiontukisääntöjen soveltamista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tuottamiseen myönnettävään korvaukseen koskevien valvontaviranomaisten ohjeiden 13 kohtaan (60) väittäessään, että ”tällaisesta markkinoiden sulkemisesta [oma tuotanto] huolimatta kyse voi olla taloudellisesta toiminnasta, kun toiset toiminnanharjoittajat olisivat halukkaita ja pystyisivät tuottamaan palvelun” ja että NDLA:n voittoa tavoittelematon luonne ei muuta arviota siitä, että se on yritys, jos ”tarjonta kilpailee voittoa tavoittelevien muiden toimijoiden taholta tulevan tarjonnan kanssa” (61).

| (58) | Kustantamoliitto väittää, ettei Altmark-kriteerejä (62) täytetä, koska NDLA:ta pidetään erittäin tehottomana. |
| --- | --- |

(58)

Kustantamoliitto väittää, ettei Altmark-kriteerejä (62) täytetä, koska NDLA:ta pidetään erittäin tehottomana.

| (59) | Lisäksi väitetään, ettei NDLA tuota tuotetta ainoastaan, kun markkinat eivät toimi, vaan myös, jos tällainen tuote on jo saatavilla markkinoilla. NPA viittaa valvontaviranomaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien ohjeiden 13 kohtaan, jossa todetaan, että ”EFTA-valtiot eivät voi liittää erityisiä julkisen palvelun velvoitteita palveluihin, joita tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivat yritykset jo tarjoavat”. |
| --- | --- |

(59)

Lisäksi väitetään, ettei NDLA tuota tuotetta ainoastaan, kun markkinat eivät toimi, vaan myös, jos tällainen tuote on jo saatavilla markkinoilla. NPA viittaa valvontaviranomaisen yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluja koskevien ohjeiden 13 kohtaan, jossa todetaan, että ”EFTA-valtiot eivät voi liittää erityisiä julkisen palvelun velvoitteita palveluihin, joita tavanomaisissa markkinaolosuhteissa toimivat yritykset jo tarjoavat”.

| (60) | Lisäksi avoimuuden puutetta arvostellaan, kun kyse on NDLA:n arvioinnista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoajana. Tältä osin kustantamoliitto viittaa avoimuusdirektiivin 2006/111/EY (63) vaatimuksiin, ja väittää, ettei NDLA ole täyttänyt niitä. |
| --- | --- |

(60)

Lisäksi avoimuuden puutetta arvostellaan, kun kyse on NDLA:n arvioinnista yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvien palvelujen tarjoajana. Tältä osin kustantamoliitto viittaa avoimuusdirektiivin 2006/111/EY (63) vaatimuksiin, ja väittää, ettei NDLA ole täyttänyt niitä.

5.2   MUUT KOLMANNET OSAPUOLET

| (61) | Valvontaviranomainen on saanut huomautuksia seuraavilta 11 kolmannelta osapuolelta: Associação Portuguesa de Editores e Livrerios (kustantajaliitto, APEL), Euroopan kustantajien liitto (FEP), Puolan Chamber of Books, Ranskan kustantajaliitto, Slovenian kauppakamari ja teollisuusministeriö, Tanskan kustantajaliitto, Publisher Association (kustantajaliitto, Yhdistynyt kuningaskunta) Kansainvälinen kustantajien liitto (IPA), Belgian kustantajaliitto (ADEB), Serbian kustantaja- ja kirjakauppaliitto ja Ruotsin oppimateriaalikustantajien liitto. |
| --- | --- |

(61)

Valvontaviranomainen on saanut huomautuksia seuraavilta 11 kolmannelta osapuolelta: Associação Portuguesa de Editores e Livrerios (kustantajaliitto, APEL), Euroopan kustantajien liitto (FEP), Puolan Chamber of Books, Ranskan kustantajaliitto, Slovenian kauppakamari ja teollisuusministeriö, Tanskan kustantajaliitto, Publisher Association (kustantajaliitto, Yhdistynyt kuningaskunta) Kansainvälinen kustantajien liitto (IPA), Belgian kustantajaliitto (ADEB), Serbian kustantaja- ja kirjakauppaliitto ja Ruotsin oppimateriaalikustantajien liitto.

| (62) | Kaikki kolmannet osapuolet väittävät, että valtion ylläpitämän kokonaisuuden, kuten NDLA:n, maksuttomien digitaalisten resurssien tuotanto ja tarjonta on valtion tukemaa epäoikeudenmukaista kilpailua ja se olisi todettava sääntöjenvastaiseksi tueksi. |
| --- | --- |

(62)

Kaikki kolmannet osapuolet väittävät, että valtion ylläpitämän kokonaisuuden, kuten NDLA:n, maksuttomien digitaalisten resurssien tuotanto ja tarjonta on valtion tukemaa epäoikeudenmukaista kilpailua ja se olisi todettava sääntöjenvastaiseksi tueksi.

| (63) | FEP ja IPA esittivät laajempia huomautuksia, jotka esitetään lyhyesti jäljempänä:






  — | NDLA:lle myönnetyn tuen aiheuttama epäreilu kilpailu heikentää olennaisesti yksityisen sektorin kustantajien mahdollisuutta tarjota edelleen laadukkaita resursseja näillä markkinoilla. Tällainen epäreilu kilpailu vaikuttaa kielteisesti koulutukseen Norjassa ja sillä on haitallinen vaikutus opettajien ja opiskelijoiden suorituksiin; ja |
| --- | --- | --- |

(63)

FEP ja IPA esittivät laajempia huomautuksia, jotka esitetään lyhyesti jäljempänä:

—

NDLA:lle myönnetyn tuen aiheuttama epäreilu kilpailu heikentää olennaisesti yksityisen sektorin kustantajien mahdollisuutta tarjota edelleen laadukkaita resursseja näillä markkinoilla. Tällainen epäreilu kilpailu vaikuttaa kielteisesti koulutukseen Norjassa ja sillä on haitallinen vaikutus opettajien ja opiskelijoiden suorituksiin; ja

| — | tehokkain strategia valtion rahoituksen jaossa on keskittyä kysyntäpuolelle (koulujen talousarvio) eikä toteuttaa tarjontapuolen tukitoimia maksuttomalla materiaalilla, joka ei ole avoin kilpailulle (kuten NDLA:n tapauksessa). Edellisessä tapauksessa opettajilla on varaa valita vapaasti erilaisista laadukkaista resursseista, myös avoimesta oppimateriaalista ja ammattimaisesti julkaistusta materiaalista |
| --- | --- |

—

tehokkain strategia valtion rahoituksen jaossa on keskittyä kysyntäpuolelle (koulujen talousarvio) eikä toteuttaa tarjontapuolen tukitoimia maksuttomalla materiaalilla, joka ei ole avoin kilpailulle (kuten NDLA:n tapauksessa). Edellisessä tapauksessa opettajilla on varaa valita vapaasti erilaisista laadukkaista resursseista, myös avoimesta oppimateriaalista ja ammattimaisesti julkaistusta materiaalista

6.   NORJAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

| (64) | Norjan viranomaisten kanta on se, että maksuttoman julkisen keskiasteen koulun rahoittamista ei voida pitää ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena. Norjan viranomaiset korostavat, että NDLA ensisijaisesti hankkii oppimateriaalit julkisilla hankintamenettelyillä markkinoilta. Vasta kun NDLA ei pysty hankkimaan riittävän laadukasta materiaalia, se kehittää näitä materiaaleja yhteistyössä opettajien ja lääninviranomaisten kanssa. |
| --- | --- |

(64)

Norjan viranomaisten kanta on se, että maksuttoman julkisen keskiasteen koulun rahoittamista ei voida pitää ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettuna valtiontukena. Norjan viranomaiset korostavat, että NDLA ensisijaisesti hankkii oppimateriaalit julkisilla hankintamenettelyillä markkinoilta. Vasta kun NDLA ei pysty hankkimaan riittävän laadukasta materiaalia, se kehittää näitä materiaaleja yhteistyössä opettajien ja lääninviranomaisten kanssa.

II.   ARVIOINTI

1.   VALTIONTUEN OLEMASSAOLO

| (65) | ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan perusteella ”[j]ollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan”. |
| --- | --- |

(65)

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan perusteella ”[j]ollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan”.

1.1   TALOUDELLINEN TOIMINTA

| (66) | Tästä seuraa, että valtiontukisääntöjä sovelletaan ainoastaan yrityksille myönnettäviin etuuksiin. Ennen sen tutkimista, täyttyvätkö valtiontuen edellytykset tässä tapauksessa, on ensin tarkasteltava, voidaanko NDLA:ta pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. Jos ei, NDLA:lle myönnetty tuki ei ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalan mukainen. |
| --- | --- |

(66)

Tästä seuraa, että valtiontukisääntöjä sovelletaan ainoastaan yrityksille myönnettäviin etuuksiin. Ennen sen tutkimista, täyttyvätkö valtiontuen edellytykset tässä tapauksessa, on ensin tarkasteltava, voidaanko NDLA:ta pitää ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä. Jos ei, NDLA:lle myönnetty tuki ei ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan soveltamisalan mukainen.

| (67) | Vakiintuneessa oikeuskäytännössä yrityksen käsite kattaa ”kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta” (64). |
| --- | --- |

(67)

Vakiintuneessa oikeuskäytännössä yrityksen käsite kattaa ”kaikki taloudellista toimintaa harjoittavat yksiköt riippumatta niiden oikeudellisesta muodosta ja rahoitustavasta” (64).

| (68) | Valvontaviranomainen toteaa, että NDLA:ssa on kyse lähinnä eri lääninviranomaisten välisestä yhteistyöstä. Valtion varojen vastaanottaja ei ole siten NDLA vaan pikemminkin yksittäiset lääninviranomaiset, jotka tekevät NDLA-hankkeessa yhteistyötä. Kuitenkin, kuten edellä todettiin, kukin taho voi olla valtiontukisäännöissä tarkoitettu yritys riippumatta sen oikeudellisesta asemasta ja rahoitustavasta. Ratkaiseva kysymys onkin, voidaanko kyseistä toimintaa pitää luonteeltaan taloudellisena. Kuten jäljempänä II.1.1.2 kohdassa esitetään, valvontaviranomainen on arvioinut, oliko NDLA:n aseman muuttumisella – joka alkoi väliaikaisesta yhteistyöstä sen perustamisesta lähtien ja kehittyi viralliseksi kuntien väliseksi yhteistyömuodoksi 1 päivänä heinäkuuta 2009 – vaikutusta NDLA:n toiminnan luokitukseen. Valvontaviranomainen on todennut, ettei aseman muuttumisella ole ollut vaikutusta, koska NDLA:n päätöksenteossa, rahoituksessa tai autonomiassa ei syntynyt merkittäviä eroja aseman muuttuessa. |
| --- | --- |

(68)

Valvontaviranomainen toteaa, että NDLA:ssa on kyse lähinnä eri lääninviranomaisten välisestä yhteistyöstä. Valtion varojen vastaanottaja ei ole siten NDLA vaan pikemminkin yksittäiset lääninviranomaiset, jotka tekevät NDLA-hankkeessa yhteistyötä. Kuitenkin, kuten edellä todettiin, kukin taho voi olla valtiontukisäännöissä tarkoitettu yritys riippumatta sen oikeudellisesta asemasta ja rahoitustavasta. Ratkaiseva kysymys onkin, voidaanko kyseistä toimintaa pitää luonteeltaan taloudellisena. Kuten jäljempänä II.1.1.2 kohdassa esitetään, valvontaviranomainen on arvioinut, oliko NDLA:n aseman muuttumisella – joka alkoi väliaikaisesta yhteistyöstä sen perustamisesta lähtien ja kehittyi viralliseksi kuntien väliseksi yhteistyömuodoksi 1 päivänä heinäkuuta 2009 – vaikutusta NDLA:n toiminnan luokitukseen. Valvontaviranomainen on todennut, ettei aseman muuttumisella ole ollut vaikutusta, koska NDLA:n päätöksenteossa, rahoituksessa tai autonomiassa ei syntynyt merkittäviä eroja aseman muuttuessa.

| (69) | NDLA hankkii, kehittää ja julkaisee digitaalista oppimateriaalia. Kantaja katsoo, että nämä toiminnot ovat luonteeltaan taloudellisia. Tältä osin kantaja korostaa, että tähän saakka yksityiset toimittajat ovat kehittäneet ja julkaisseet digitaalista oppimateriaalia. Kantaja väittää, että koska NDLA on kehittänyt ja julkaissut omaa digitaalista oppimateriaaliaan, se kilpailee suoraan näiden yksityisten toimittajien kanssa. |
| --- | --- |

(69)

NDLA hankkii, kehittää ja julkaisee digitaalista oppimateriaalia. Kantaja katsoo, että nämä toiminnot ovat luonteeltaan taloudellisia. Tältä osin kantaja korostaa, että tähän saakka yksityiset toimittajat ovat kehittäneet ja julkaisseet digitaalista oppimateriaalia. Kantaja väittää, että koska NDLA on kehittänyt ja julkaissut omaa digitaalista oppimateriaaliaan, se kilpailee suoraan näiden yksityisten toimittajien kanssa.

| (70) | Valvontaviranomainen toteaa, että taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (65). Markkinoiden olemassaolo voi olla riippuvainen siitä, miten se on järjestetty kyseisessä valtiossa (66), ja tietyn toiminnan luokittelu mahdolliseksi taloudelliseksi toiminnaksi ei voi muuttua ajan myötä. Valvontaviranomainen toteaa, että useat yritykset tarjoavat digitaalista oppimateriaalia osana taloudellista toimintaansa. |
| --- | --- |

(70)

Valvontaviranomainen toteaa, että taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan tietyillä markkinoilla (65). Markkinoiden olemassaolo voi olla riippuvainen siitä, miten se on järjestetty kyseisessä valtiossa (66), ja tietyn toiminnan luokittelu mahdolliseksi taloudelliseksi toiminnaksi ei voi muuttua ajan myötä. Valvontaviranomainen toteaa, että useat yritykset tarjoavat digitaalista oppimateriaalia osana taloudellista toimintaansa.

| (71) | EFTAn tuomioistuimen asiassa Private Barnehagers Landsforbund (67) antaman tuomion perusteella se, että yksityiset toimijat voivat tarjota toimintaa taloudellisena toimintana, ei sulje pois sitä, että valtio voi tarjota tätä ei-taloudellisena toimintana. Asiassa Private Barnehagers Landsforbund annetussa tuomioissa EFTAn tuomioistuin arvioi, oliko kunnallisten päiväkotien toiminta Norjassa taloudellista toimintaa. Esillä olevassa asiassa kantaja väitti, että tältä osin ainoa merkityksellinen kysymys oli [...] ”tarjoavatko kunnat sellaisia palveluja tietyillä markkinoilla, joita yksityiset toimijat voisivat ainakin periaatteessa suorittaa voiton saamiseksi”. |
| --- | --- |

(71)

EFTAn tuomioistuimen asiassa Private Barnehagers Landsforbund (67) antaman tuomion perusteella se, että yksityiset toimijat voivat tarjota toimintaa taloudellisena toimintana, ei sulje pois sitä, että valtio voi tarjota tätä ei-taloudellisena toimintana. Asiassa Private Barnehagers Landsforbund annetussa tuomioissa EFTAn tuomioistuin arvioi, oliko kunnallisten päiväkotien toiminta Norjassa taloudellista toimintaa. Esillä olevassa asiassa kantaja väitti, että tältä osin ainoa merkityksellinen kysymys oli [...] ”tarjoavatko kunnat sellaisia palveluja tietyillä markkinoilla, joita yksityiset toimijat voisivat ainakin periaatteessa suorittaa voiton saamiseksi”.

| (72) | EFTAn tuomioistuin totesi kuitenkin tuomiossaan, että ”[k]un julkisyhteisön harjoittaman toiminnan luonnetta arvioidaan valtiotukisääntöhin nähden, ei ole ratkaisevaa, voiko yksityinen toimija periaatteessa harjoittaa toimintaa. Tällaisen tulkinnan perusteella periaatteessa mikä tahansa valtion toiminta, jota ei harjoiteta julkisen vallankäytön alalla, kuuluisi taloudellisen toiminnan käsitteen piiriin” (68). Tällainen tulkinta rajoittaisi tarpeettomasti valtioiden harkintavaltaa tarjota tiettyjä palveluja väestölleen. Useissa tapauksissa on tunnustettu, että vastaavanlaista toimintaa voidaan harjoittaa sekä ei-taloudellisena että taloudellisena toimintana ja että vain jälkimmäisessä tapauksessa sovelletaan valtiontukisääntöjä. Euroopan tuomioistuimet ovat hyväksyneet tämän terveydenhuoltojärjestelmiä koskevissa asioissa (esim. yksityiset ja julkiset sairausvakuutukset (69)), eläkerahastojärjestelmät (esimerkiksi yksityiset ja julkiset eläkerahastot (70)) ja opetusala (esim. yksityiset ja julkiset päiväkodit (71)). |
| --- | --- |

(72)

EFTAn tuomioistuin totesi kuitenkin tuomiossaan, että ”[k]un julkisyhteisön harjoittaman toiminnan luonnetta arvioidaan valtiotukisääntöhin nähden, ei ole ratkaisevaa, voiko yksityinen toimija periaatteessa harjoittaa toimintaa. Tällaisen tulkinnan perusteella periaatteessa mikä tahansa valtion toiminta, jota ei harjoiteta julkisen vallankäytön alalla, kuuluisi taloudellisen toiminnan käsitteen piiriin” (68). Tällainen tulkinta rajoittaisi tarpeettomasti valtioiden harkintavaltaa tarjota tiettyjä palveluja väestölleen. Useissa tapauksissa on tunnustettu, että vastaavanlaista toimintaa voidaan harjoittaa sekä ei-taloudellisena että taloudellisena toimintana ja että vain jälkimmäisessä tapauksessa sovelletaan valtiontukisääntöjä. Euroopan tuomioistuimet ovat hyväksyneet tämän terveydenhuoltojärjestelmiä koskevissa asioissa (esim. yksityiset ja julkiset sairausvakuutukset (69)), eläkerahastojärjestelmät (esimerkiksi yksityiset ja julkiset eläkerahastot (70)) ja opetusala (esim. yksityiset ja julkiset päiväkodit (71)).

| (73) | EFTAn tuomioistuin totesi asiassa Private Barnehagers Landsforbund (68), että sen selvittämiseksi, onko tietty toiminta taloudellista vai ei, unionin tuomioistuimen asiassa Humbel antaman tuomion (72) – joka koski käsitettä ”palvelu” perusvapauksien merkityksen puitteissa – perusteluja voitaisiin soveltaa valtiontukiasioihin. |
| --- | --- |

(73)

EFTAn tuomioistuin totesi asiassa Private Barnehagers Landsforbund (68), että sen selvittämiseksi, onko tietty toiminta taloudellista vai ei, unionin tuomioistuimen asiassa Humbel antaman tuomion (72) – joka koski käsitettä ”palvelu” perusvapauksien merkityksen puitteissa – perusteluja voitaisiin soveltaa valtiontukiasioihin.

| (74) | Euroopan tuomioistuimet ovat katsoneet koulutuksen ja erityisesti tutkimuksen alalla, että julkiseen koulutusjärjestelmään kuuluvien laitosten tiettyjen palvelujen, joita rahoitetaan julkisista varoista, tarjoamista ei voida pitää Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 50 artiklan (nyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 57 artiklan) mukaisena palvelujen tarjoamisena. Unionin tuomioistuin totesi asiassa komissio v. Saksa (73), erityisesti asiassa Humbel annettuun tuomioon vedoten, että ”perustaessaan ja pysyttäessään tällaisen julkisen koulutusjärjestelmän, joka saa yleensä rahoituksensa julkisista varoista [...], valtio ei pyri harjoittamaan voittoa tuottavaa toimintaa, vaan se suorittaa yhteiskunnallisia, kulttuurisia ja koulutuksellisia tehtäviään väestöään kohtaan” (74). |
| --- | --- |

(74)

Euroopan tuomioistuimet ovat katsoneet koulutuksen ja erityisesti tutkimuksen alalla, että julkiseen koulutusjärjestelmään kuuluvien laitosten tiettyjen palvelujen, joita rahoitetaan julkisista varoista, tarjoamista ei voida pitää Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 50 artiklan (nyt Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 57 artiklan) mukaisena palvelujen tarjoamisena. Unionin tuomioistuin totesi asiassa komissio v. Saksa (73), erityisesti asiassa Humbel annettuun tuomioon vedoten, että ”perustaessaan ja pysyttäessään tällaisen julkisen koulutusjärjestelmän, joka saa yleensä rahoituksensa julkisista varoista [...], valtio ei pyri harjoittamaan voittoa tuottavaa toimintaa, vaan se suorittaa yhteiskunnallisia, kulttuurisia ja koulutuksellisia tehtäviään väestöään kohtaan” (74).

| (75) | Koululain muutoksen vuoksi (ks. edellä oleva johdanto-osan 20 kappale) Norjan valtio on päättänyt, että oppimateriaalit, myös digitaaliset oppimateriaalit, tarjotaan ilmaiseksi opiskelijoille. Tämä uusi säännös on erottamaton osa julkista koulutusjärjestelmää. Kysymys, johon on vastattava, koskee tämän säännöksen täytäntöönpanoa käytännössä, eli se, onko kyseinen toiminta taloudellista tai muuta kuin taloudellista, riippuu i) sen tavoitteesta ja ii) siitä, miten se toteutetaan. |
| --- | --- |

(75)

Koululain muutoksen vuoksi (ks. edellä oleva johdanto-osan 20 kappale) Norjan valtio on päättänyt, että oppimateriaalit, myös digitaaliset oppimateriaalit, tarjotaan ilmaiseksi opiskelijoille. Tämä uusi säännös on erottamaton osa julkista koulutusjärjestelmää. Kysymys, johon on vastattava, koskee tämän säännöksen täytäntöönpanoa käytännössä, eli se, onko kyseinen toiminta taloudellista tai muuta kuin taloudellista, riippuu i) sen tavoitteesta ja ii) siitä, miten se toteutetaan.

1.1.1   
  Tavoite

| (76) | Kyseisen yksikön perustava ja sitä ylläpitävä valtio ei saa pyrkiä harjoittamaan voittoa tuottavaa toimintaa, vaan sen on pikemminkin käytettävä valtaansa täyttääkseen tehtävänsä väestönsä hyväksi (75). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan, joka heijastuu myös Euroopan komission päätöksentekomenettelyssä, valtio täyttää tehtävänsä perustamalla ja ylläpitämällä kansallista koulutusjärjestelmää väestönsä hyväksi sosiaalisella, kulttuurisella ja koulutuksen alalla (76). Norjan hallitus päätti tältä osin vuoden 2006 koulutusuudistuksen aikana, että valtio tarjoaisi oppimateriaalia ilmaiseksi, ja kaikki lääninviranomaiset Osloa lukuun ottamatta päättivät noudattaa tätä velvoitetta ja yhdistää NDLA:n perustamisen kautta voimavaransa. Kuten Norjan viranomaiset totesivat, NDLA:n tavoitteena on tarjota digitaalisia oppimateriaaleja. NDLA pyrkii tämän velvollisuuden täyttämiseksi ensisijaisesti hankkimaan oppimateriaalit julkisilla hankintamenettelyillä vapailla markkinoilla. Kun NDLA ei pysty hankkimaan sopivaa materiaalia, se kehittää tätä tiiviissä yhteistyössä opettajien ja osallistuvien lääninviranomaisten kanssa (77). |
| --- | --- |

(76)

Kyseisen yksikön perustava ja sitä ylläpitävä valtio ei saa pyrkiä harjoittamaan voittoa tuottavaa toimintaa, vaan sen on pikemminkin käytettävä valtaansa täyttääkseen tehtävänsä väestönsä hyväksi (75). Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan, joka heijastuu myös Euroopan komission päätöksentekomenettelyssä, valtio täyttää tehtävänsä perustamalla ja ylläpitämällä kansallista koulutusjärjestelmää väestönsä hyväksi sosiaalisella, kulttuurisella ja koulutuksen alalla (76). Norjan hallitus päätti tältä osin vuoden 2006 koulutusuudistuksen aikana, että valtio tarjoaisi oppimateriaalia ilmaiseksi, ja kaikki lääninviranomaiset Osloa lukuun ottamatta päättivät noudattaa tätä velvoitetta ja yhdistää NDLA:n perustamisen kautta voimavaransa. Kuten Norjan viranomaiset totesivat, NDLA:n tavoitteena on tarjota digitaalisia oppimateriaaleja. NDLA pyrkii tämän velvollisuuden täyttämiseksi ensisijaisesti hankkimaan oppimateriaalit julkisilla hankintamenettelyillä vapailla markkinoilla. Kun NDLA ei pysty hankkimaan sopivaa materiaalia, se kehittää tätä tiiviissä yhteistyössä opettajien ja osallistuvien lääninviranomaisten kanssa (77).

| (77) | Kantajan mukaan asioissa Humbel ja Private Barnehagers Landsforbun annetuista tuomioista seuraa, että vaikka näissä tuomioissa käsitellyt toiminnot (eli kurssien tarjonta ja paikkojen tarjoaminen päiväkodeissa) kuuluu julkisen koulutusjärjestelmän piiriin, muut toiminnot (kuten digitaalisen oppimateriaalin hankinta, kehittäminen ja tarjonta) eivät kuulu julkisen koulutusjärjestelmän piiriin etenkin, jos tällaiset markkinat olivat jo olemassa ennen valtion toimintaa. |
| --- | --- |

(77)

Kantajan mukaan asioissa Humbel ja Private Barnehagers Landsforbun annetuista tuomioista seuraa, että vaikka näissä tuomioissa käsitellyt toiminnot (eli kurssien tarjonta ja paikkojen tarjoaminen päiväkodeissa) kuuluu julkisen koulutusjärjestelmän piiriin, muut toiminnot (kuten digitaalisen oppimateriaalin hankinta, kehittäminen ja tarjonta) eivät kuulu julkisen koulutusjärjestelmän piiriin etenkin, jos tällaiset markkinat olivat jo olemassa ennen valtion toimintaa.

| (78) | Valvontaviranomainen ei kuitenkaan näe mitään merkkejä siitä, että tuomioistuimen tai EFTAn tuomioistuimen tarkoituksena on rajoittaa toimintojen soveltamisalaa julkiseen koulutukseen siten kuin kantaja esitti (eli varsinainen koulutus ja päiväkotipalvelujen tarjoaminen). Valvontaviranomainen toteaa päinvastoin, että EFTA-valtioilla on yleensä laaja harkintavalta valita toiminnot, joita ne aikovat tarjota väestölleen sosiaali-, kulttuuri- ja koulutuspolitiikan alalla (78). |
| --- | --- |

(78)

Valvontaviranomainen ei kuitenkaan näe mitään merkkejä siitä, että tuomioistuimen tai EFTAn tuomioistuimen tarkoituksena on rajoittaa toimintojen soveltamisalaa julkiseen koulutukseen siten kuin kantaja esitti (eli varsinainen koulutus ja päiväkotipalvelujen tarjoaminen). Valvontaviranomainen toteaa päinvastoin, että EFTA-valtioilla on yleensä laaja harkintavalta valita toiminnot, joita ne aikovat tarjota väestölleen sosiaali-, kulttuuri- ja koulutuspolitiikan alalla (78).

| (79) | Valvontaviranomainen toteaa, että oppimateriaalin hankinta, kehittäminen ja tarjonta liittyy opetusmateriaalin tarjoamiseen ja näin ollen läheisesti varsinaiseen opetukseen. Valvontaviranomainen toteaa, että toimet, joita NDLA suoritti, jotta lääninviranomaiset voivat täyttää koulutustehtävänsä, liittyvät läheisesti sosiaalisiin velvollisuuksiin, joita ei voida verrata kaupalliseen tarjontaan, ja että tukia myönnetään ainoastaan täyttämään hyvin erityislaatuinen kasvatuksellinen tehtävä. NDLA:n hankkimaa ja tuottamaa materiaalia mukautetaan erityisesti ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulun oppilaiden ja opettajien kansallisen opetussuunnitelman tarpeisiin. Kantaja on kuitenkin väittänyt, että on tärkeää erottaa toisistaan toimet, jotka ovat tarpeen julkisen koulutuksen tarjoamiseksi, ja muut kuin tarpeelliset toimet. Kantaja havainnollistaa tätä toteamalla, että NDLA voisi alkaa tuottaa kalusteita kouluille, mikä ei ole kantajan mukaan osa julkisen koulutuksen tehtävää. Tältä osin kantaja toteaa, että digitaalisen opetusmateriaalin tuottaminen ei kuulu julkisen palvelun velvoitteen piiriin ja että sitä olisi siten pidettävä taloudellisena toimintana (79). |
| --- | --- |

(79)

Valvontaviranomainen toteaa, että oppimateriaalin hankinta, kehittäminen ja tarjonta liittyy opetusmateriaalin tarjoamiseen ja näin ollen läheisesti varsinaiseen opetukseen. Valvontaviranomainen toteaa, että toimet, joita NDLA suoritti, jotta lääninviranomaiset voivat täyttää koulutustehtävänsä, liittyvät läheisesti sosiaalisiin velvollisuuksiin, joita ei voida verrata kaupalliseen tarjontaan, ja että tukia myönnetään ainoastaan täyttämään hyvin erityislaatuinen kasvatuksellinen tehtävä. NDLA:n hankkimaa ja tuottamaa materiaalia mukautetaan erityisesti ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulun oppilaiden ja opettajien kansallisen opetussuunnitelman tarpeisiin. Kantaja on kuitenkin väittänyt, että on tärkeää erottaa toisistaan toimet, jotka ovat tarpeen julkisen koulutuksen tarjoamiseksi, ja muut kuin tarpeelliset toimet. Kantaja havainnollistaa tätä toteamalla, että NDLA voisi alkaa tuottaa kalusteita kouluille, mikä ei ole kantajan mukaan osa julkisen koulutuksen tehtävää. Tältä osin kantaja toteaa, että digitaalisen opetusmateriaalin tuottaminen ei kuulu julkisen palvelun velvoitteen piiriin ja että sitä olisi siten pidettävä taloudellisena toimintana (79).

| (80) | Valvontaviranomainen katsoo, toisin kuin kantaja, ettei huonekalujen tuotantoa voida verrata kansallista opetussuunnitelmaa tukemaan suunnitellun oppimateriaalin tuotantoon. Oppimateriaalin tuotanto liittyy läheisesti julkisen koulutusjärjestelmän opetustoimintaan, mistä ei ole todennäköisesti kyse huonekalujen tuotannossa. |
| --- | --- |

(80)

Valvontaviranomainen katsoo, toisin kuin kantaja, ettei huonekalujen tuotantoa voida verrata kansallista opetussuunnitelmaa tukemaan suunnitellun oppimateriaalin tuotantoon. Oppimateriaalin tuotanto liittyy läheisesti julkisen koulutusjärjestelmän opetustoimintaan, mistä ei ole todennäköisesti kyse huonekalujen tuotannossa.

1.1.2   
  Verkkosivujen avoin luonne

| (81) | Kun kyse on verkkosivujen avoimesta luonteesta, kantaja ja kolmannet osapuolet ovat väittäneet tätä ongelmalliseksi näkökohdaksi toteamalla, että ”on ironista, että valtion rahoittamat avointa oppimateriaalia koskevat ohjelmat voivat rajoittaa opettajien ja oppilaiden valintaa, koska ne heikentävät yksityisen sektorin palveluntarjoajien kilpailumahdollisuutta ja siten luottamusta investoida, minkä vuoksi nämä palveluntarjoajat vetäytyvät vähitellen markkinoilta” (80). Kuten jäljempänä todetaan, avoin luonne ei muuta valvontaviranomaisen arviointia siitä, että verkkosivuston materiaali on ei-taloudellista. |
| --- | --- |

(81)

Kun kyse on verkkosivujen avoimesta luonteesta, kantaja ja kolmannet osapuolet ovat väittäneet tätä ongelmalliseksi näkökohdaksi toteamalla, että ”on ironista, että valtion rahoittamat avointa oppimateriaalia koskevat ohjelmat voivat rajoittaa opettajien ja oppilaiden valintaa, koska ne heikentävät yksityisen sektorin palveluntarjoajien kilpailumahdollisuutta ja siten luottamusta investoida, minkä vuoksi nämä palveluntarjoajat vetäytyvät vähitellen markkinoilta” (80). Kuten jäljempänä todetaan, avoin luonne ei muuta valvontaviranomaisen arviointia siitä, että verkkosivuston materiaali on ei-taloudellista.

| (82) | Valvontaviranomainen toteaa, että sopimuspuolilla on koulutuksen alalla huomattavasti harkintavaltaa päättää tehtäviensä tavoitteesta ja myös määrittää, miten tämä tavoite saavutetaan. Norjan viranomaiset ovat päättäneet pitää NDLA:n verkkosivut käytössä. Päätöksen vaikutus on se, että digitaalisten oppimateriaalien jakelua ei rajoiteta oppilaisiin, jotka osallistuvat asiaankuuluvien koulujen opetukseen kyseisissä lääneissä. Osaamisen leviäminen tarkoitettuja vastaanottajia laajemmalle on yleinen käytäntö Euroopan opetusperinteissä. Luennot Euroopan julkisissa yliopistoissa ovat yleensä avoimia yleisölle, ja yliopistot tarjoavat säännöllisesti ääni- ja AV-esityksiä luennoista verkossa. Tällaisia käytäntöjä voidaan pitää koulutustehtävän jatkeena, ja tämä ei automaattisesti tarkoita sitä, että toiminta on luonteeltaan taloudellista. Itse asiassa tässä tapauksessa oppimateriaali muodostaa opetuksen perustan ja puitteet. Tämä korostuu myös siinä, että oppimateriaalin kehittäminen riippuu opetussuunnitelmasta, jonka viranomaiset määrittävät. Tämä käy myös ilmi NDLA:n toiminnan laajuudesta perussäännössä, jossa viitataan tavoitteeseen tarjota oppilaiden ja opettajien tarpeisiin sovitettua digitaalista oppimateriaalia. Tätä arviointia ei muuta se, että toiminnot toteutettiin markkinoilla ennen valtion toimintaa, koska ei voi olla ratkaisevaa, voiko toimintaa harjoittaa yksityinen toimija (81). |
| --- | --- |

(82)

Valvontaviranomainen toteaa, että sopimuspuolilla on koulutuksen alalla huomattavasti harkintavaltaa päättää tehtäviensä tavoitteesta ja myös määrittää, miten tämä tavoite saavutetaan. Norjan viranomaiset ovat päättäneet pitää NDLA:n verkkosivut käytössä. Päätöksen vaikutus on se, että digitaalisten oppimateriaalien jakelua ei rajoiteta oppilaisiin, jotka osallistuvat asiaankuuluvien koulujen opetukseen kyseisissä lääneissä. Osaamisen leviäminen tarkoitettuja vastaanottajia laajemmalle on yleinen käytäntö Euroopan opetusperinteissä. Luennot Euroopan julkisissa yliopistoissa ovat yleensä avoimia yleisölle, ja yliopistot tarjoavat säännöllisesti ääni- ja AV-esityksiä luennoista verkossa. Tällaisia käytäntöjä voidaan pitää koulutustehtävän jatkeena, ja tämä ei automaattisesti tarkoita sitä, että toiminta on luonteeltaan taloudellista. Itse asiassa tässä tapauksessa oppimateriaali muodostaa opetuksen perustan ja puitteet. Tämä korostuu myös siinä, että oppimateriaalin kehittäminen riippuu opetussuunnitelmasta, jonka viranomaiset määrittävät. Tämä käy myös ilmi NDLA:n toiminnan laajuudesta perussäännössä, jossa viitataan tavoitteeseen tarjota oppilaiden ja opettajien tarpeisiin sovitettua digitaalista oppimateriaalia. Tätä arviointia ei muuta se, että toiminnot toteutettiin markkinoilla ennen valtion toimintaa, koska ei voi olla ratkaisevaa, voiko toimintaa harjoittaa yksityinen toimija (81).

| (83) | Valvontaviranomainen päättelee tästä syystä, ettei verkkosivujen avoin luonne merkitse, että NDLA:n toiminta on luonteeltaan taloudellista. |
| --- | --- |

(83)

Valvontaviranomainen päättelee tästä syystä, ettei verkkosivujen avoin luonne merkitse, että NDLA:n toiminta on luonteeltaan taloudellista.

1.1.3   
  Oikeudellisen aseman muutos väliaikaisen yhteistyön muuttuessa kuntien väliseksi yhteistyöksi ei vaikuta päätöksentekoprosessiin ja sillä ei voi olla vaikutusta toiminnan luokitteluun ei-taloudelliseksi

| (84) | EFTAn tuomioistuin käsitteli päätöksen kumonneessa tuomiossaan useita näkökohtia, jotka eivät liittyneet sinänsä toiminnan luonteeseen vaan NDLA:n organisatorisiin näkökohtiin, sen rahoitukseen ja autonomiaan. Nämä näkökohdat liittyvät maksutonta oppimateriaalia koskevan vaatimuksen käytännön toteuttamiseen ja niitä käsitellään jäljempänä. |
| --- | --- |

(84)

EFTAn tuomioistuin käsitteli päätöksen kumonneessa tuomiossaan useita näkökohtia, jotka eivät liittyneet sinänsä toiminnan luonteeseen vaan NDLA:n organisatorisiin näkökohtiin, sen rahoitukseen ja autonomiaan. Nämä näkökohdat liittyvät maksutonta oppimateriaalia koskevan vaatimuksen käytännön toteuttamiseen ja niitä käsitellään jäljempänä.

| (85) | Oikeudellisen aseman muutos väliaikaisen yhteistyön muuttuessa viralliseksi kuntien väliseksi yhteistyöksi paikallishallintolain 27 pykälän mukaisesti ei vaikuta päätöksentekoprosessiin (eikä rahoituksen muutoksella ole mitään vaikutusta NDLA:n organisaatiolle). |
| --- | --- |

(85)

Oikeudellisen aseman muutos väliaikaisen yhteistyön muuttuessa viralliseksi kuntien väliseksi yhteistyöksi paikallishallintolain 27 pykälän mukaisesti ei vaikuta päätöksentekoprosessiin (eikä rahoituksen muutoksella ole mitään vaikutusta NDLA:n organisaatiolle).

| (86) | Kantaja ei ole esittänyt, että NDLA:n toiminnan laajuus olisi muuttunut väliaikaisen vaiheen ja kuntien välisen yhteistyön muodollisen perustamisen välillä. EFTAn tuomioistuin toteaa kuitenkin, että tiedon puute siitä, miten lääninviranomaiset järjestivät yhteistyön täyttääkseen velvollisuutensa tarjota oppimateriaalia NDLA:n väliaikaisen yhteistyön vaiheen aikana, voi vaikuttaa toiminnan luokitteluun ei-taloudelliseksi. Tästä syystä EFTAn tuomioistuin korosti, että valvontaviranomaisen olisi pitänyt tehdä tutkimus siitä, mitä oikeudellisen aseman muutokseen liittyviä vaikutuksia on aiheutunut NDLA:n päätöksentekoprosessiin (82). |
| --- | --- |

(86)

Kantaja ei ole esittänyt, että NDLA:n toiminnan laajuus olisi muuttunut väliaikaisen vaiheen ja kuntien välisen yhteistyön muodollisen perustamisen välillä. EFTAn tuomioistuin toteaa kuitenkin, että tiedon puute siitä, miten lääninviranomaiset järjestivät yhteistyön täyttääkseen velvollisuutensa tarjota oppimateriaalia NDLA:n väliaikaisen yhteistyön vaiheen aikana, voi vaikuttaa toiminnan luokitteluun ei-taloudelliseksi. Tästä syystä EFTAn tuomioistuin korosti, että valvontaviranomaisen olisi pitänyt tehdä tutkimus siitä, mitä oikeudellisen aseman muutokseen liittyviä vaikutuksia on aiheutunut NDLA:n päätöksentekoprosessiin (82).

| (87) | NDLA:n hallintorakenne ei muuttunut, kun se muutettiin paikallishallintolain mukaiseksi kuntien väliseksi yhteistyöksi (83). Sen lisäksi NDLA:n toimivallaan laajuus ja päätöksentekoprosessit eivät muuttuneet. Siten NDLA:n päätöksentekovallan laajuus ei muuttunut. |
| --- | --- |

(87)

NDLA:n hallintorakenne ei muuttunut, kun se muutettiin paikallishallintolain mukaiseksi kuntien väliseksi yhteistyöksi (83). Sen lisäksi NDLA:n toimivallaan laajuus ja päätöksentekoprosessit eivät muuttuneet. Siten NDLA:n päätöksentekovallan laajuus ei muuttunut.

| (88) | Valvontaviranomainen on verrannut NDLA:n väliaikaisen yhteistyön vaiheen rakennetta (84) kuntien välisen yhteistyön vaiheen rakenteeseen (85), ja se totesi, ettei niissä ole merkittäviä eroja. NDLA:n tavoitteena on ollut molemmissa vaiheissa kehittää ja tarjota ilmaista digitaalista oppimateriaalia, joka kattaa keskiasteen koulutuksen kaikki oppiaineet (86). Lisäksi molemmissa vaiheissa NDLA koostui samoista kolmesta päätöksentekoelimestä. FFU:sta tuli yhteistyön valvontaneuvosto paikallishallintolain nojalla ja valvontaneuvosto nimitti viidestä jäsenestä koostuvan hallintoneuvoston, kuten väliaikaisen yhteistyön vaiheen aikana, jolloin FFU nimitti hallintoneuvoston. Myös hallintoryhmä/hallintoneuvosto on koostunut samoista jäsenistä molemmissa vaiheissa, eli FFU:n johtajasta ja ainakin yhdestä edustajasta kultakin koulutusalueelta (eli pohjoinen, lounainen ja itäinen alue) (87). Lopuksi NDLA:ssa on ollut päivittäisestä hallinnoinnista vastaava ryhmä kummassakin vaiheessa (88). |
| --- | --- |

(88)

Valvontaviranomainen on verrannut NDLA:n väliaikaisen yhteistyön vaiheen rakennetta (84) kuntien välisen yhteistyön vaiheen rakenteeseen (85), ja se totesi, ettei niissä ole merkittäviä eroja. NDLA:n tavoitteena on ollut molemmissa vaiheissa kehittää ja tarjota ilmaista digitaalista oppimateriaalia, joka kattaa keskiasteen koulutuksen kaikki oppiaineet (86). Lisäksi molemmissa vaiheissa NDLA koostui samoista kolmesta päätöksentekoelimestä. FFU:sta tuli yhteistyön valvontaneuvosto paikallishallintolain nojalla ja valvontaneuvosto nimitti viidestä jäsenestä koostuvan hallintoneuvoston, kuten väliaikaisen yhteistyön vaiheen aikana, jolloin FFU nimitti hallintoneuvoston. Myös hallintoryhmä/hallintoneuvosto on koostunut samoista jäsenistä molemmissa vaiheissa, eli FFU:n johtajasta ja ainakin yhdestä edustajasta kultakin koulutusalueelta (eli pohjoinen, lounainen ja itäinen alue) (87). Lopuksi NDLA:ssa on ollut päivittäisestä hallinnoinnista vastaava ryhmä kummassakin vaiheessa (88).

| (89) | Kuten Norjan viranomaiset ovat vahvistaneet, päätöksentekoprosessiin ei aiheutunut muutoksia siitä, että oikeudellinen asema muuttui väliaikaisen yhteistyön kehittyessä viralliseksi kuntien väliseksi yhteistyöksi paikallishallintolain 27 pykälän mukaisesti. Tämä käy ilmi ja tämä vahvistetaan edellä yhteenvetona esitetyissä tiedoissa (89). |
| --- | --- |

(89)

Kuten Norjan viranomaiset ovat vahvistaneet, päätöksentekoprosessiin ei aiheutunut muutoksia siitä, että oikeudellinen asema muuttui väliaikaisen yhteistyön kehittyessä viralliseksi kuntien väliseksi yhteistyöksi paikallishallintolain 27 pykälän mukaisesti. Tämä käy ilmi ja tämä vahvistetaan edellä yhteenvetona esitetyissä tiedoissa (89).

| (90) | NDLA:n perimmäinen rahoituslähde ei ole muuttunut ajan myötä (eli kyseessä ovat valtion varat); muutos koskee pikemminkin tapaa, jolla varat osoitettiin NDLA:lle. NDLA:n alkuvaiheessa varat saatiin suoraan opetus- ja tutkimusministeriöstä, mutta NDLA:ta rahoitettiin myöhemmin osallistuvien lääninviranomaisten talousarvioista (näitä rahoitettiin yleisestä tukijärjestelmästä). On kuitenkin totta, että NDLA on saanut ja saa edelleen viranomaisilta täysimääräistä rahoitusta, ja se jakelee oppimateriaalia maksutta. Koulut tai oppilaat eivät suorita mitään maksua NDLA:lle. Valvontaviranomainen toteaa lisäksi, ettei ole viitteitä siitä, että NDLA harjoittaisi muunlaista toimintaa, jonka voitaisiin katsoa olevan luonteeltaan taloudellista. Tarjotun palvelun todellisten kustannusten ja toiminnasta hyötyvien suorittaman maksun välillä ei ole mitään yhteyttä. NDLA:n toiminta rahoitetaan kokonaan julkisista varoista eikä korvauksista (90). |
| --- | --- |

(90)

NDLA:n perimmäinen rahoituslähde ei ole muuttunut ajan myötä (eli kyseessä ovat valtion varat); muutos koskee pikemminkin tapaa, jolla varat osoitettiin NDLA:lle. NDLA:n alkuvaiheessa varat saatiin suoraan opetus- ja tutkimusministeriöstä, mutta NDLA:ta rahoitettiin myöhemmin osallistuvien lääninviranomaisten talousarvioista (näitä rahoitettiin yleisestä tukijärjestelmästä). On kuitenkin totta, että NDLA on saanut ja saa edelleen viranomaisilta täysimääräistä rahoitusta, ja se jakelee oppimateriaalia maksutta. Koulut tai oppilaat eivät suorita mitään maksua NDLA:lle. Valvontaviranomainen toteaa lisäksi, ettei ole viitteitä siitä, että NDLA harjoittaisi muunlaista toimintaa, jonka voitaisiin katsoa olevan luonteeltaan taloudellista. Tarjotun palvelun todellisten kustannusten ja toiminnasta hyötyvien suorittaman maksun välillä ei ole mitään yhteyttä. NDLA:n toiminta rahoitetaan kokonaan julkisista varoista eikä korvauksista (90).

1.1.4   
  Se, että lääninviranomaiset yhdistävät valtion varoja täyttääkseen velvollisuutensa tarjota digitaalisia oppimateriaaleja kuntien välisessä yhteistyössä, on luonteeltaan ei-taloudellista

| (91) | Valvontaviranomainen on todennut, että NDLA:n digitaalisten oppimateriaalien tarjontaan liittyvä toiminta liittyy läheisesti lääninviranomaisten laajempaan opetustehtävään ja se on luonteeltaan ei-taloudellista. Seuraavassa valvontaviranomainen arvioi EFTAn tuomioistuimen esille tuomaa näkökohtaa. |
| --- | --- |

(91)

Valvontaviranomainen on todennut, että NDLA:n digitaalisten oppimateriaalien tarjontaan liittyvä toiminta liittyy läheisesti lääninviranomaisten laajempaan opetustehtävään ja se on luonteeltaan ei-taloudellista. Seuraavassa valvontaviranomainen arvioi EFTAn tuomioistuimen esille tuomaa näkökohtaa.

| (92) | EFTAn tuomioistuin katsoi, ettei päätöksen perusteella ollut selvää, oliko velvoite tarjota digitaalista oppimateriaalia ilmaiseksi lääninviranomaisten vai NDLA:n vastuulla (91). EFTAn tuomioistuin totesi päätöksessä, että valvontaviranomainen ”viittaa Norjan lainsäädäntöön ja toteaa, että se velvoitti alueita tarjoamaan oppilaille tarvittavaa painettua ja digitaalista oppimateriaalia ilmaiseksi” (92). EFTAn tuomioistuin huomautti lisäksi, että NDLA:n autonomian arvioinnin osalta päätöksessä todetaan, ettei NDLA voi päättää maksujen perimisestä loppukäyttäjältä ”(...) koska oikeudellinen kehys velvoittaa NDLA:ta tarjoamaan palvelujaan ilmaiseksi” (93). Tuomiossa viitataan myös valvontaviranomaisen toteamukseen suullisessa käsittelyssä, että lääninviranomaiset vastaavat lakisääteisestä velvollisuudesta tarjota tätä palvelua ilmaiseksi ja että ne olivat päättäneet tarjota tätä palvelua yhteisesti NDLA:n kautta (94). |
| --- | --- |

(92)

EFTAn tuomioistuin katsoi, ettei päätöksen perusteella ollut selvää, oliko velvoite tarjota digitaalista oppimateriaalia ilmaiseksi lääninviranomaisten vai NDLA:n vastuulla (91). EFTAn tuomioistuin totesi päätöksessä, että valvontaviranomainen ”viittaa Norjan lainsäädäntöön ja toteaa, että se velvoitti alueita tarjoamaan oppilaille tarvittavaa painettua ja digitaalista oppimateriaalia ilmaiseksi” (92). EFTAn tuomioistuin huomautti lisäksi, että NDLA:n autonomian arvioinnin osalta päätöksessä todetaan, ettei NDLA voi päättää maksujen perimisestä loppukäyttäjältä ”(...) koska oikeudellinen kehys velvoittaa NDLA:ta tarjoamaan palvelujaan ilmaiseksi” (93). Tuomiossa viitataan myös valvontaviranomaisen toteamukseen suullisessa käsittelyssä, että lääninviranomaiset vastaavat lakisääteisestä velvollisuudesta tarjota tätä palvelua ilmaiseksi ja että ne olivat päättäneet tarjota tätä palvelua yhteisesti NDLA:n kautta (94).

| (93) | Tämän johdosta EFTAn tuomioistuin katsoi, että edellä mainitut huomautukset päätöksessä muodostivat implisiittisen ristiriidan, koska ei ollut selvää, kuka oli NDLA:n asiakas. |
| --- | --- |

(93)

Tämän johdosta EFTAn tuomioistuin katsoi, että edellä mainitut huomautukset päätöksessä muodostivat implisiittisen ristiriidan, koska ei ollut selvää, kuka oli NDLA:n asiakas.

| (94) | Oikeudellinen kehys, jossa NDLA toimii, koostuu useista eri osista. Ensinnäkin kansallisessa lainsäädännössä (kuten koululaissa) lääninviranomaisille on asetettu lakisääteisiä velvoitteita. Esimerkiksi koululain vuoden 2007 muutoksessa (ks. edellä oleva johdanto-osan 20 kappale) lääninviranomaisille asetettiin velvoite tarjota koululaisille digitaalista materiaalia maksutta. Toiseksi on olemassa erilaisia hallinnollisia säädöksiä, jotka hyväksyttiin, jotta lääninviranomaiset voisivat täyttää tämän lakisääteisen velvollisuuden. Näihin kuuluivat päätökset (kuten lääninviranomaisten päätökset) ja muut hallinnolliset toimenpiteet, kuten opetus- ja tutkimusministeriön huhtikuussa 2007 myöntämä rahoitus. Lopuksi NDLA:n perussäännössä ja tätä edeltävässä toimeksiannossa lääninviranomaisten lakisääteinen velvollisuus saatettiin osaksi NDLA:n oikeudellista velvoitetta tarjota digitaalisia materiaaleja maksutta. |
| --- | --- |

(94)

Oikeudellinen kehys, jossa NDLA toimii, koostuu useista eri osista. Ensinnäkin kansallisessa lainsäädännössä (kuten koululaissa) lääninviranomaisille on asetettu lakisääteisiä velvoitteita. Esimerkiksi koululain vuoden 2007 muutoksessa (ks. edellä oleva johdanto-osan 20 kappale) lääninviranomaisille asetettiin velvoite tarjota koululaisille digitaalista materiaalia maksutta. Toiseksi on olemassa erilaisia hallinnollisia säädöksiä, jotka hyväksyttiin, jotta lääninviranomaiset voisivat täyttää tämän lakisääteisen velvollisuuden. Näihin kuuluivat päätökset (kuten lääninviranomaisten päätökset) ja muut hallinnolliset toimenpiteet, kuten opetus- ja tutkimusministeriön huhtikuussa 2007 myöntämä rahoitus. Lopuksi NDLA:n perussäännössä ja tätä edeltävässä toimeksiannossa lääninviranomaisten lakisääteinen velvollisuus saatettiin osaksi NDLA:n oikeudellista velvoitetta tarjota digitaalisia materiaaleja maksutta.

| (95) | Tätä kehystä kuvattiin myös Norjan viranomaisten 2 päivänä toukokuuta 2013 toimittamassa asiakirjassa, jossa ne vahvistavat i) lääninviranomaisten lakisääteisen velvoitteen (ks. asiakirjan ensimmäinen kappale), ii) NDLA:n johtokunnalle asetetun velvoitteen pyrkiä väliaikaisen yhteistyön vaiheessa tarjoamaan maksuttomia digitaalisia oppimateriaaleja (ks. ensimmäinen luetelmakohta toimeksiannon tulostavoitteista (95)), ja iii) sen, että lääninviranomaisten päätöksissä NDLA:n perustamisesta todettiin lopulliseksi tavoitteeksi se, että NDLA tarjoaa maksutonta digitaalista materiaalia (ks. asiakirjan s. 6). |
| --- | --- |

(95)

Tätä kehystä kuvattiin myös Norjan viranomaisten 2 päivänä toukokuuta 2013 toimittamassa asiakirjassa, jossa ne vahvistavat i) lääninviranomaisten lakisääteisen velvoitteen (ks. asiakirjan ensimmäinen kappale), ii) NDLA:n johtokunnalle asetetun velvoitteen pyrkiä väliaikaisen yhteistyön vaiheessa tarjoamaan maksuttomia digitaalisia oppimateriaaleja (ks. ensimmäinen luetelmakohta toimeksiannon tulostavoitteista (95)), ja iii) sen, että lääninviranomaisten päätöksissä NDLA:n perustamisesta todettiin lopulliseksi tavoitteeksi se, että NDLA tarjoaa maksutonta digitaalista materiaalia (ks. asiakirjan s. 6).

| (96) | Osallistuvat lääninviranomaiset ovat siten päättäneet vastata lakisääteiseen velvoitteeseensa tarjota maksutonta digitaalista materiaalia oppilaille perustamalla NDLA:n kuntien välisen yhteistyön, joka puolestaan toimii oikeudellisessa kehyksessä (mukaan lukien lääninviranomaisen päätöslauselmat ja perussääntö), joka on perustettu, jotta lääninviranomaiset voivat suorittaa velvoitteensa. |
| --- | --- |

(96)

Osallistuvat lääninviranomaiset ovat siten päättäneet vastata lakisääteiseen velvoitteeseensa tarjota maksutonta digitaalista materiaalia oppilaille perustamalla NDLA:n kuntien välisen yhteistyön, joka puolestaan toimii oikeudellisessa kehyksessä (mukaan lukien lääninviranomaisen päätöslauselmat ja perussääntö), joka on perustettu, jotta lääninviranomaiset voivat suorittaa velvoitteensa.

| (97) | Yhteenvetona NDLA:ta voidaan pitää osallistuvien lääninviranomaisten yhteistyönä, joka on pantu alulle, jotta lääninviranomaiset voivat yhdistää voimavaransa. Sen sijaan, että yksittäiset lääninviranomaiset hankkivat ja kehittävät digitaalisia materiaaleja, suurin osa näistä viranomaisista on päättänyt yhdistää voimavaransa lakisääteiseen velvoitteeseensa vastaamiseksi (opetus- ja tutkimusministeri hahmotteli itse tällaista yhteistyömuotoa, kun se pyysi lääninviranomaisia hakemaan rahoitusta vuonna 2006) (96). Siksi lääninviranomaiset tämän yhteistyön kautta ”käyttävät toimivaltuuksiaan täyttääkseen tehtävänsä väestönsä hyväksi” (97). |
| --- | --- |

(97)

Yhteenvetona NDLA:ta voidaan pitää osallistuvien lääninviranomaisten yhteistyönä, joka on pantu alulle, jotta lääninviranomaiset voivat yhdistää voimavaransa. Sen sijaan, että yksittäiset lääninviranomaiset hankkivat ja kehittävät digitaalisia materiaaleja, suurin osa näistä viranomaisista on päättänyt yhdistää voimavaransa lakisääteiseen velvoitteeseensa vastaamiseksi (opetus- ja tutkimusministeri hahmotteli itse tällaista yhteistyömuotoa, kun se pyysi lääninviranomaisia hakemaan rahoitusta vuonna 2006) (96). Siksi lääninviranomaiset tämän yhteistyön kautta ”käyttävät toimivaltuuksiaan täyttääkseen tehtävänsä väestönsä hyväksi” (97).

| (98) | Norjan viranomaiset ovat vahvistaneet tämän 31 päivänä maaliskuuta 2014 toimittamassaan asiakirjassa, jossa toistetaan, että lääninviranomaisten välinen yhteistyö on olennainen osa niiden ponnisteluja maksuttoman julkisen keskiasteen koulutuksen tarjoamiseksi Norjassa. |
| --- | --- |

(98)

Norjan viranomaiset ovat vahvistaneet tämän 31 päivänä maaliskuuta 2014 toimittamassaan asiakirjassa, jossa toistetaan, että lääninviranomaisten välinen yhteistyö on olennainen osa niiden ponnisteluja maksuttoman julkisen keskiasteen koulutuksen tarjoamiseksi Norjassa.

| (99) | NDLA:lla ei ole päätösvaltaa talousarviokysymyksissä. Vaikka sen hallintoneuvosto suosittelee tiettyä rahoitustasoa seuraavaan talousarvioon, kyse on vain suosituksesta, jonka osallistuvat lääninviranomaiset ottavat huomioon määrittäessään NDLA:n määrärahat. Kun kyse on hankinnoista, NDLA seuraa julkisia tarjouskilpailuja koskevaa strategiaa, joka hyväksyttiin sen varmistamiseksi, että NDLA:n julkiset tarjouskilpailut ovat täysin julkisia hankintoja koskevan lain mukaisia (98). |
| --- | --- |

(99)

NDLA:lla ei ole päätösvaltaa talousarviokysymyksissä. Vaikka sen hallintoneuvosto suosittelee tiettyä rahoitustasoa seuraavaan talousarvioon, kyse on vain suosituksesta, jonka osallistuvat lääninviranomaiset ottavat huomioon määrittäessään NDLA:n määrärahat. Kun kyse on hankinnoista, NDLA seuraa julkisia tarjouskilpailuja koskevaa strategiaa, joka hyväksyttiin sen varmistamiseksi, että NDLA:n julkiset tarjouskilpailut ovat täysin julkisia hankintoja koskevan lain mukaisia (98).

| (100) | NDLA:n toimivalta vahvistetaan hankintojen osalta perussäännössä, mikä rajoittaa NDLA:n ostotoiminnan laajuuden sille asetettuun tavoitteisiin, eli digitaalisen oppimateriaalin hankkimiseen ja kehittämiseen (99). On selvää, että NDLA:n on voitava suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, ja ei olisi kovin järkevää, että osallistuvat lääninviranomaiset tai valvontaneuvosto ottavat osaa digitaalisen oppimateriaalin jokaiseen hankintaan. Tästä syystä perussäännössä säädetään, että NDLA:lla on jonkinlainen autonomia päivittäisessä toiminnassa, mutta se rajoittuu NDLA:n ilmoitettuihin tehtäviin ja talousarvion piiriin (eli se rajoittuu siihen, mikä on lopulta tarpeen valtion lääninviranomaisille asettamien lakisääteisten vaatimusten täyttämiseksi) (100). |
| --- | --- |

(100)

NDLA:n toimivalta vahvistetaan hankintojen osalta perussäännössä, mikä rajoittaa NDLA:n ostotoiminnan laajuuden sille asetettuun tavoitteisiin, eli digitaalisen oppimateriaalin hankkimiseen ja kehittämiseen (99). On selvää, että NDLA:n on voitava suorittaa tehtävänsä tehokkaasti, ja ei olisi kovin järkevää, että osallistuvat lääninviranomaiset tai valvontaneuvosto ottavat osaa digitaalisen oppimateriaalin jokaiseen hankintaan. Tästä syystä perussäännössä säädetään, että NDLA:lla on jonkinlainen autonomia päivittäisessä toiminnassa, mutta se rajoittuu NDLA:n ilmoitettuihin tehtäviin ja talousarvion piiriin (eli se rajoittuu siihen, mikä on lopulta tarpeen valtion lääninviranomaisille asettamien lakisääteisten vaatimusten täyttämiseksi) (100).

| (101) | Lopuksi on pantava merkille, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella on selvää, ettei ostotoimintaa ”ole tarpeen erottaa myöhemmästä käytöstä, kun määritetään tämän ostotoiminnan luonne” (101). Näin ollen siltä osin kuin NDLA:n toimintaa maksuttoman digitaalisen oppimateriaalin tarjoamiseksi pidetään luonteeltaan ei-taloudellisena, kaikkea siihen liittyvää ostotoimintaa pidetään myös luonteeltaan ei-taloudellisena. Koska perussäännössä tehdään selväksi, että NDLA saa hankkia ainoastaan tavaroita tai palveluja, jotka ovat välttämättömiä sen tavoitteen täyttämiseksi (eli ilmaisten digitaalisten oppimateriaalien tarjonta), tällainen hankintatoiminta liittyy välttämättömästi ei-taloudelliseen toimintaan. |
| --- | --- |

(101)

Lopuksi on pantava merkille, että unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön perusteella on selvää, ettei ostotoimintaa ”ole tarpeen erottaa myöhemmästä käytöstä, kun määritetään tämän ostotoiminnan luonne” (101). Näin ollen siltä osin kuin NDLA:n toimintaa maksuttoman digitaalisen oppimateriaalin tarjoamiseksi pidetään luonteeltaan ei-taloudellisena, kaikkea siihen liittyvää ostotoimintaa pidetään myös luonteeltaan ei-taloudellisena. Koska perussäännössä tehdään selväksi, että NDLA saa hankkia ainoastaan tavaroita tai palveluja, jotka ovat välttämättömiä sen tavoitteen täyttämiseksi (eli ilmaisten digitaalisten oppimateriaalien tarjonta), tällainen hankintatoiminta liittyy välttämättömästi ei-taloudelliseen toimintaan.

| (102) | Edellä I luvun 4.6 kohdassa esitetyistä tosiseikoista käy ilmi, ettei NDLA:lla ole työntekijöitä eikä omia toimitiloja tai infrastruktuuria. Suurin osa työntekijöistä on lääniviranomaisen tietyksi ajanjaksoksi NDLA:an siirtämiä työntekijöitä (osa-aikaisesti tai kokopäiväisesti). Sen jälkeen NDLA korvaa asianomaiselle lääninviranomaiselle ajanjakson, jona työntekijä on tehnyt työtä NDLA:n hankkeissa. Loput työvoimasta koostuu ulkopuolisista konsulteista, jotka ovat voittaneet NDLA:n talousarviosta rahoitettujen julkisten hankintamenettelyiden tarjouksia. Tästä syystä NDLA ei voi valvoa henkilöstönsä valtaosan kustannuksia, ja NDLA:lla on rajallinen päätöksentekovalta järjestettäviin tarjouskilpailuihin nähden, koska sitä sitoo sen julkisia tarjouskilpailuja koskeva strategia. Viime kädessä lääninviranomaiset valvovat sen päätöksiä valvontaneuvoston kautta. NDLA:n itsemääräämisoikeus infrastruktuuria ja henkilöstöä koskevissa asioissa on siten hyvin rajallinen. |
| --- | --- |

(102)

Edellä I luvun 4.6 kohdassa esitetyistä tosiseikoista käy ilmi, ettei NDLA:lla ole työntekijöitä eikä omia toimitiloja tai infrastruktuuria. Suurin osa työntekijöistä on lääniviranomaisen tietyksi ajanjaksoksi NDLA:an siirtämiä työntekijöitä (osa-aikaisesti tai kokopäiväisesti). Sen jälkeen NDLA korvaa asianomaiselle lääninviranomaiselle ajanjakson, jona työntekijä on tehnyt työtä NDLA:n hankkeissa. Loput työvoimasta koostuu ulkopuolisista konsulteista, jotka ovat voittaneet NDLA:n talousarviosta rahoitettujen julkisten hankintamenettelyiden tarjouksia. Tästä syystä NDLA ei voi valvoa henkilöstönsä valtaosan kustannuksia, ja NDLA:lla on rajallinen päätöksentekovalta järjestettäviin tarjouskilpailuihin nähden, koska sitä sitoo sen julkisia tarjouskilpailuja koskeva strategia. Viime kädessä lääninviranomaiset valvovat sen päätöksiä valvontaneuvoston kautta. NDLA:n itsemääräämisoikeus infrastruktuuria ja henkilöstöä koskevissa asioissa on siten hyvin rajallinen.

| (103) | Tapauksissa, joissa muut yhteisöt suorittavat valtion sijasta kyseiset toiminnot, yksi selvitettävistä kysymyksistä on se, sovelletaanko tuen vastaanottajaan (julkinen tai yksityinen) valtion valvontaa ja erityisesti se, onko vastaanottajan pelkästään sovellettava lakia, mutta sillä ei ole mahdollisuutta vaikuttaa palvelujen lakisääteisiin ehtoihin (eli maksuosuuksien määrään, varojen käyttöön ja etuuksien tason vahvistamiseen) (102). Jos vastaanottajalla on päinvastoin valtioon nähden merkittävä harkintavalta toimintansa kaupallisten parametrien suhteen (esim. hinnat, kulut, varat ja työntekijät), olisi todennäköisempää, että se muodostaa yrityksen. |
| --- | --- |

(103)

Tapauksissa, joissa muut yhteisöt suorittavat valtion sijasta kyseiset toiminnot, yksi selvitettävistä kysymyksistä on se, sovelletaanko tuen vastaanottajaan (julkinen tai yksityinen) valtion valvontaa ja erityisesti se, onko vastaanottajan pelkästään sovellettava lakia, mutta sillä ei ole mahdollisuutta vaikuttaa palvelujen lakisääteisiin ehtoihin (eli maksuosuuksien määrään, varojen käyttöön ja etuuksien tason vahvistamiseen) (102). Jos vastaanottajalla on päinvastoin valtioon nähden merkittävä harkintavalta toimintansa kaupallisten parametrien suhteen (esim. hinnat, kulut, varat ja työntekijät), olisi todennäköisempää, että se muodostaa yrityksen.

| (104) | Kantaja totesi, että NDLA:ta olisi pidettävä yrityksenä, joka on erillään valtiosta tai lääninviranomaisista, joilta se saa kyseisiä varoja. Kuitenkin valvontaviranomaisen toimittamien tietojen perusteella on selvää, että NDLA on osa julkishallintoa ja se on joka tapauksessa valtion tiukassa valvonnassa. Voimassa olevan oikeuskäytännön mukaan yhteisöön sovelletaan julkisviranomaisten valvontaa (ja se ei ole siten valtiosta riippumaton), jos sen tehtävä annetaan perussäännössä ja jos viranomaiset määrittävät sen toiminnan kustannukset ja siitä saatavat tulot (103). Tältä osin valvontaviranomainen toteaa, että osallistuvat lääninviranomaiset ovat perustaneet – kun otetaan huomioon vuoden 2006 tarkistetussa talousarviossa säädetty vaatimus – NDLA:n kuntien väliseen yhteistyöhön ja antaneet sille sen tehtävän hyväksymällä toisiaan vastaavat päätöslauselmat. |
| --- | --- |

(104)

Kantaja totesi, että NDLA:ta olisi pidettävä yrityksenä, joka on erillään valtiosta tai lääninviranomaisista, joilta se saa kyseisiä varoja. Kuitenkin valvontaviranomaisen toimittamien tietojen perusteella on selvää, että NDLA on osa julkishallintoa ja se on joka tapauksessa valtion tiukassa valvonnassa. Voimassa olevan oikeuskäytännön mukaan yhteisöön sovelletaan julkisviranomaisten valvontaa (ja se ei ole siten valtiosta riippumaton), jos sen tehtävä annetaan perussäännössä ja jos viranomaiset määrittävät sen toiminnan kustannukset ja siitä saatavat tulot (103). Tältä osin valvontaviranomainen toteaa, että osallistuvat lääninviranomaiset ovat perustaneet – kun otetaan huomioon vuoden 2006 tarkistetussa talousarviossa säädetty vaatimus – NDLA:n kuntien väliseen yhteistyöhön ja antaneet sille sen tehtävän hyväksymällä toisiaan vastaavat päätöslauselmat.

| (105) | Lisäksi lääninviranomaiset valvovat toiminnan kustannusparametreja, koska kustannukset rajoittuvat lääninviranomaisten yksipuolisesti varsinaisessa talousarviomenettelyissä vahvistamiin maksuihin. Lisäksi NDLA ei voi tehdä päätöksiä, jotka koskevat sen työntekijöihin tai omaisuuteen liittyviä kustannuksia, koska lääninviranomaiset i) päättävät tarvittavasta siirrettävästä henkilöstöstä ja ii) tarjoavat tilat sekä tekniset laitteet. Lopuksi NDLA:lla ei ole valtuuksia periä maksuja loppuasiakkailta (eli oppilailta tai kouluilta), koska oikeudellinen kehys velvoittaa NDLA:ta tarjoamaan palvelunsa maksutta. |
| --- | --- |

(105)

Lisäksi lääninviranomaiset valvovat toiminnan kustannusparametreja, koska kustannukset rajoittuvat lääninviranomaisten yksipuolisesti varsinaisessa talousarviomenettelyissä vahvistamiin maksuihin. Lisäksi NDLA ei voi tehdä päätöksiä, jotka koskevat sen työntekijöihin tai omaisuuteen liittyviä kustannuksia, koska lääninviranomaiset i) päättävät tarvittavasta siirrettävästä henkilöstöstä ja ii) tarjoavat tilat sekä tekniset laitteet. Lopuksi NDLA:lla ei ole valtuuksia periä maksuja loppuasiakkailta (eli oppilailta tai kouluilta), koska oikeudellinen kehys velvoittaa NDLA:ta tarjoamaan palvelunsa maksutta.

| (106) | Siten NDLA toimintaansa suorittaessa pelkästään noudattaa lakia ja se ei voi vaikuttaa maksujen määrään, varojen käyttöön tai etuustason vahvistamiseen, kuten kaupallinen toimija. NDLA on päinvastoin kiinteä osa lääninviranomaisten hallintoa ja sen voidaan siten todeta olevan valtion valvonnassa. |
| --- | --- |

(106)

Siten NDLA toimintaansa suorittaessa pelkästään noudattaa lakia ja se ei voi vaikuttaa maksujen määrään, varojen käyttöön tai etuustason vahvistamiseen, kuten kaupallinen toimija. NDLA on päinvastoin kiinteä osa lääninviranomaisten hallintoa ja sen voidaan siten todeta olevan valtion valvonnassa.

| (107) | Kuten edellä on esitetty, NDLA ei voi laajentaa itse toimintaansa. Lääninviranomaiset ovat viime kädessä vastuussa tästä ja ne päättävät NDLA toiminnasta joko päätöksien tai valvontaneuvoston kautta (104). Lääninviranomaiset määrittävät talousarvion (hallintoneuvoston suosituksesta) ja NDLA:lle voi aiheutua kuluja ainoastaan sellaisista palveluja tai tavaroita koskevista julkisista hankintamenettelyistä, jotka ovat välttämättömiä sen toiminnan suorittamiseksi. Lopuksi lääninviranomaiset voivat aina kumota hallintoneuvoston päätöksen, eli NDLA:lla ei ole harkintavaltaa laajentaa toimintaansa eikä mitään mahdollisuutta sitoa taloudellisesti lääninviranomaisia enemmän kuin mikä on sen toiminnan sovittu laajuus. |
| --- | --- |

(107)

Kuten edellä on esitetty, NDLA ei voi laajentaa itse toimintaansa. Lääninviranomaiset ovat viime kädessä vastuussa tästä ja ne päättävät NDLA toiminnasta joko päätöksien tai valvontaneuvoston kautta (104). Lääninviranomaiset määrittävät talousarvion (hallintoneuvoston suosituksesta) ja NDLA:lle voi aiheutua kuluja ainoastaan sellaisista palveluja tai tavaroita koskevista julkisista hankintamenettelyistä, jotka ovat välttämättömiä sen toiminnan suorittamiseksi. Lopuksi lääninviranomaiset voivat aina kumota hallintoneuvoston päätöksen, eli NDLA:lla ei ole harkintavaltaa laajentaa toimintaansa eikä mitään mahdollisuutta sitoa taloudellisesti lääninviranomaisia enemmän kuin mikä on sen toiminnan sovittu laajuus.

2.   PÄÄTELMÄT

| (108) | Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen on todennut, ettei NDLA harjoita taloudellista toimintaa ja ettei sen rahoitus näin ollen ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, |
| --- | --- |

(108)

Edellä esitetyn perusteella valvontaviranomainen on todennut, ettei NDLA harjoita taloudellista toimintaa ja ettei sen rahoitus näin ollen ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

NDLA:n rahoittaminen ei ole ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Muodollinen tutkimus tästä asiasta päätetään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Norjan kuningaskunnalle.

3 artikla

Ainoastaan tämän päätöksen englanninkielinen teksti on todistusvoimainen.

Tehty Brysselissä 26 päivänä kesäkuuta 2014.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Oda Helen SLETNES

Puheenjohtaja

Frank BÜCHEL

Kollegion jäsen

---

(1)  EUVL C 229, 8.8.2013, s. 31, ja ETA-täydennysosa N:o 44, 8.8.2013, s. 19.

1

(2)  EUVL C 92, 29.3.2012, s. 3, ja ETA-täydennysosa N:o 18, 29.3.2012, s. 3.

2

(3)  Asia E-1/12, Den norske Forleggerforening v. EFTAn valvontaviranomainen, EFTAn tuomioistuin. Rep [2012], s. 1040.

3

(4)  EUVL C 229, 8.8.2013, s. 31, ja ETA-täydennysosa N:o 44, 8.8.2013, s. 19.

4

(5)  LOV-1992-09-25-107 (Lov om kommuner og fylkeskommuner (kommuneloven)).

5

(6)  Norjaksi: ”Kunnskapsløftet”.

6

(7)  LOV-2008-07-17-61 (Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (Opplæringslova)).

7

(8)  St. prp. nro 1, täydennysosa 1, parlamentille (2005–2006) tarkistuksista ehdotettuun valtion talousarvioon 2006 (norjaksi: ”For budsjettåret 2006 Om endring av St. prp. nr. 1 om statsbudsjettet 2006”).

8

(9)  Ehdotus nro 36 Odelstingille (1996–1997), ks. s. 171.

9

(10)  Tämä on kumottu lailla LOV-1974-06-21-55 (Lov om videregående opplæring), ks. 35 pykälän 3 momentti.

10

(11)  Ks. ehdotus nro 36 Odelstingille (1996–1997), s. 171 (norjaksi: ”Regelen er ny, men tek ikkje sikte på å endre gjeldande rett. Prinsippet om gratis opplæring går fram av lvgo. §35 tredje leddet om forbod mot å ta skolepengar. Ordninga med å påleggje elevar eller lærlingar å halde seg med undervisningsmateriell og utstyr til eige bruk er i dag ikkje særleg lovregulert.”) ja myös Norjan hallituksen 19 päivänä kesäkuuta 2006 päivätty kirje, jossa esitetään edellytykset ja syyt antaa 50 miljoonaa Norjan kruunua käytettäväksi digitaalisten oppimisvälineiden hankintaan: http://www.regjeringen.no/nb/dep/kd/dok/andre/brev/-utvalgte_brev/2006/digitale-laremidler-i-videregaende-oppla.html?id=91754.

11

(12)  LOV-1998-07-17-61 (Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa (opplæringslova)), Norjan viranomaisten epävirallinen käännös, joka esitetään sen 2 päivänä toukokuuta 2013 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma nro 691771) koululaista, 3-1 pykälän 9 momentti, jossa todetaan seuraavaa norjaksi ”Opplæringa i offentleg vidaregåande skole eller i lærebedrift er gratis. Fylkeskommunen har ansvaret for å halde elevane med nødvendige trykte og digitale læremiddel og digitalt utstyr. Elevane kan ikkje påleggjast å dekkje nokon del av utgiftene til dette utover det som følgjer av forskrift. (...)”.

12

(13)  Ks. valituksen liite 2, valtion lisätalousarvio (St. prp. no. 66 (2005–2006)), s. 21, 225 luku, 62 kohta (tapahtuma nro 553728).

13

(14)  Ks. liite 3 (tapahtuma nro 553729): opetus- ja tutkimusministeriön 19 päivänä kesäkuuta 2006 päivätty kirje, ja avustushakemuksen määräaika on 15 päivä elokuuta 2006.

14

(15)  Ks. valituksen liite 15 (tapahtuma nro 553808): Sogn ja Fjordanen lääninhallituksen koulutusjaoston hallinnollisen johtajan muistio, ks. linkki http://www.sfj.no/sff/K2PUB.nsf/viewAttachments/C1256B3B0048DA1DC12576320029B7D6/$FILE/09039906.pdf

15

(16)  Ks. NDLA:n vuoden 2012 vuosikertomus (tapahtuma nro 672038), s. 5, joka liitettiin Norjan viranomaisten 6 päivänä toukokuuta 2013 esittämiin asiakirjoihin. Alkuperäinen teksti norjaksi: ”Akershus fylkeskommune meldte seg ut med bakgrunn i lave besøkstall fra egne skoler, (...)”.

16

(17)  Ks. valituksen liite 11: NDLA:n hankesuunnitelma oli päivätty 16 päivänä helmikuuta 2007 (tapahtuma nro 553952), s. 3.

17

(18)  VGI eli ”Videregående no. 1” on vuoden 2006 Kunnskapsløftet-uudistuksen perusteella ensimmäinen kolmesta keskiasteen oppivuodesta, ks. Norjan koulutuksesta vastaavan viraston (Udir) verkkosivun tiedot http://www.udir.no/Vurdering/Vitnemal-og-kompetansebevis/Artikler_vitnemal/Foring-av-vitnemal-og-kompetansebevis-for-videregaende-opplaring-i-Kunnskapsloftet-2014/12-Dispensasjoner-og-forsok-innvilget-av-Utdanningsdirektoratet-1/.

18

(19)  Ks. valituksen liite 4, opetus- ja tutkimusministerin 20 päivänä huhtikuuta 2007 päivätty kirje lääninviranomaisille (tapahtuma nro 553730), ks. sivu 1, kolmas kappale ja sivu 2, neljäs kappale.

19

(20)  Ks. Norjan viranomaisten 9 päivänä syyskuuta 2010 esittämä asiakirja (tapahtuma nro 568942), s. 6–8, ks. erityisesti sivulla 6 oleva taulukko.

20

(21)  Ks. talousarviojako, St. prp. No. 1 (2006–2007) ”keltainen kirja”, seuraava linkki: http://www.regjeringen.no/nb/dep/fin/dok/regpubl/stprp/20062007/stprp-nr-1-2006-2007-/10/4.html?id=298021

21

(22)  Ks. Norjan viranomaisten 9 päivänä syyskuuta 2010 esittämä asiakirja (tapahtuma nro 568942), s. 6–8, ks. erityisesti sivulla 6 oleva taulukko.

22

(23)  Ks. jäljempänä oleva johdanto-osan 31 kappale.

23

(24)  Valvontaviranomainen käsittää, että jakomenetelmä on pysynyt muuttumattomana vuosina 2013 ja 2014.

24

(25)  Norjan hallitus esitti luvut 9 päivänä syyskuuta 2010 (tapahtuma nro 568942), s. 8.

25

(26)  Ks. vuoden 2011 vuosikertomus, 5.4.1 kohta (tapahtuma nro 672037).

26

(27)  Ibid.

27

(28)  Ks. vuoden 2012 vuosikertomus, 6.1 kohta (tapahtuma nro 672038).

28

(29)  Ks. kantelun ohessa oleva liite 15 (tapahtuma nro 553808); Sogn ja Fjordanememon läänin koulutusjaoston hallinnollinen muistio, ks. rahoitusta ja laajentumista koskeva kohta, s. 7.

29

(30)  Ks. Norjan viranomaisten 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätty vastaus (tapahtumat nro 703980 ja 703991) sekä sen liitteet 5–22 (tapahtuma nro 703987).

30

(31)  EFTAn tuomioistuin totesi NDLA:n perussäännöstä, että virallinen yhteistyö päätettiin aloittaa 1 päivänä heinäkuuta 2009 (Asia E-1/12 Den norske Forleggerforening, 115 kohta (mainittu edellä)). EFTAn tuomioistuin pani samalla merkille Norjan viranomaisten kirjeen viittaukseen siihen, että kuntien välinen yhteistyö aloitettiin 1 päivänä tammikuuta 2010 (EFTAn tuomioistuin viittaa Norjan 9 päivänä syyskuuta 2010 toimittamaan asiakirjaan, s. 3). Kun otetaan huomioon edellä esitetyt seikat ja se, että NDLA toimi ennen sen virallista perustamista väliaikaisena yhteistyömuotona, EFTAn tuomioistuin katsoi, että valvontaviranomaisen olisi pitänyt tutkia NDLA:n organisaatiomuutoksen ja sen oikeudellisen aseman vaikutukset päätöksentekoprosessiin ja rahoituslähteisiin. Lisäksi EFTAn tuomioistuin totesi, että viranomaisen olisi pitänyt tutkia, miten NDLA:n organisaatio ja oikeudellinen asema olivat muuttuneet ajan myötä (asia E-1/12, Den Norske Forleggerforening, 117 kohta (mainittu edellä)).

31

(32)  18 lääninviranomaisen tuen hakemispäivämäärä.

32

(33)  Ks. valituksen liite 11, 16 päivänä helmikuuta 2007 päivätty NDLA:n hankesuunnitelma (tapahtuma nro 553952) s. 14.

33

(34)  Tämä on norjaksi: ”Forum for fylkesutdanningssjefer”.

34

(35)  Ks. Norjan viranomaisten 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätty kirje (tapahtuma nro 703991), s. 7.

35

(36)  Norjan viranomaisten toimittama 6 päivänä toukokuuta 2013 päivätty asiakirja (tapahtuma nro 672024).

36

(37)  NDLA:n hankesuunnitelma, 2.2 alakohdan ensimmäinen ja toinen luetelmakohta.

37

(38)  Ne hyväksyivät päätöksen, jossa todettiin seuraavaa: ”Hordalandin läänin viranomainen on oikeudellisesti vastuussa NDLA:sta muiden hankkeeseen osallistuvien lääninviranomaisten puolesta” (epävirallinen käännös).

38

(39)  Norjan viranomaisten 6 päivänä toukokuuta 2013 päivätty kirje (tapahtuma nro 672024), s. 6, toiseksi viimeinen kappale.

39

(40)  Perussääntö, ks. valituksen liite 10 (tapahtuma nro 553953), jossa vahvistettiin, että se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2009.

40

(41)  Ks. Norjan viranomaisten 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätty kirje (tapahtuma nro 703991).

41

(42)  Muutettu perussääntö vuodelta 2012 (ks. tapahtuma nro 703991 ja 709565). Hordaland oli ensimmäinen lääninviranomainen, joka hyväksyi muutetun perussäännön 16 päivänä tammikuuta 2012, ja Østfold hyväksyi sen viimeisenä 25 päivänä lokakuuta 2012; ks. Norjan viranomaisten 2 päivänä kesäkuuta 2014 lähettämä sähköpostiviesti (tapahtuma nro 709742).

42

(43)  Norjaksi ”representantskapet” (tai ”Styret” vuoden 2012 perussäännön versiossa).

43

(44)  Ks. huomautus 327, jonka Jan Fridthjof Bern esitti 8 päivänä maaliskuuta 2012 paikallishallintolain 27 pykälän, Gyldendals rettsdata, oikeudellisen huomautukseen.

44

(45)  Norjaksi: ”Driftsstyret” (tai ”Arbeidsutvalg” vuoden 2012 perussäännön versiossa).

45

(46)  Ks. jäljempänä johdanto-osan 51 kappale NDLA:n rahoitus- ja taloustietoja koskevista täydentävistä yksityiskohdista.

46

(47)  Ks. Norjan viranomaisten 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätty vastaus (tapahtumat nro 703980 ja 703991) sekä sen liitteet 5–22 (tapahtuma nro 703987). Norjan 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätyssä vastauksessa (tapahtuma nro 703991) täsmennetään, että kahden läänin, Sogn ja Fjordanen ja Telemarkin, viranomaiset viittaavat virheellisesti päivämäärään 1.1.2010 omissa päätöslauselmissaan. Norjan viranomaiset toteavat myös, että vaikka Tromssan läänin viranomainen toteaa käytännön syistä päätöksessään, että yhteistyön voimaantulopäivä oli 1 päivä tammikuuta 2010, oikean päivämäärä olisi pitänyt olla 1 päivä heinäkuuta 2009.

47

(48)  Norjan viranomaisten toimittama 6 päivänä toukokuuta 2013 päivätty asiakirja (tapahtuma nro 672024).

48

(49)  NDLA:n rahoituslähde on esitetty yksityiskohtaisesti edellä 4.3 kohdassa.

49

(50)  Norjaksi: ”fylkestinget”.

50

(51)  LOV-1999-07-16-69 (Lov om offentlige anskaffelser (anskaffelsesloven)).

51

(52)  Ks. Norjan viranomaisten 7 päivänä maaliskuuta 2011 päivätty kirje (tapahtuma nro 589528), s. 54.

52

(53)  Tätä NDLA:n päivittäisiin toimintoihin liittyvää rajoitettua autonomiaa käsitellään yksityiskohtaisemmin jäljempänä arviointia koskevassa kohdassa.

53

(54)  Hordalandin alueen viranomainen toimii kaikkien osallistuvien lääninhallituksien puolesta sopimusten allekirjoituksesta vastaavana oikeushenkilönä.

54

(55)  Ks. Norjan viranomaisilta 31 päivänä maaliskuuta 2014 saatu vastaus (tapahtuma nro 703991).

55

(56)  Norjan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan yhtiöjärjestystä muutettiin hieman vuonna 2012 (tapahtumat nro 703991 ja 709565).

56

(57)  Norjaksi: ”Buskerud, Telemark, og Vestfold”-innkjøp.

57

(58)  Ks. Norjan viranomaisten 4 päivänä maaliskuuta 2011 päivätty asiakirja (tapahtuma nro 672032) joka liitettiin huomautukseen menettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä.

58

(59)  Akershus ei ollut vielä tuolloin liittynyt NDLA:han.

59

(60)  EUVL L 161, 13.6.2013, s. 12, ja ETA-täydennysosa N:o 34, 13.6.2013, s. 1.

60

(61)  Asia C-49/07, MOTOE, tuomio 1.7.2008 (Kok., s. I-4863, 27 kohta).

61

(62)  Asia C-280/00, Altmark Trans GmBH ja Regierungspräsidium Magdeburg, tuomio 24.7.2003 (Kok., s. I-7747).

62

(63)  Avoimuusdirektiivi (jäsenvaltioiden ja julkisten yritysten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta sekä tiettyjen yritysten taloudellisen toiminnan avoimuudesta 16 päivänä marraskuuta 2006 annettu komission direktiivi 2006/111/EY (EUVL L 318, 17.11.2006, s. 17), joka otettiin osaksi ETA-sopimuksen liitteessä XV olevaa 1a kohtaa; EUVL L 266, 11.10.2007, s. 15, ja ETA-täydennysosa N:o 48, 11.10.2007, s. 12, voimaantulo 9.6.2007).

63

(64)  Asia C-41/90, Höfner ja Elser, tuomio 23.4.1991 (Kok., s. I-1979, 21 kohta).

64

Asia

41/90, Höfner

Elser

21 kohta

(65)  Asia C-35/96, komissio v. Italia (CNSD), tuomio 18.6.1998 (Kok., s. I-3851, 36 kohta).

65

(66)  Yhdistetyt asiat C-159/91 ja C-160/91, Poucet ja Pistre, tuomio 17.2 1993 (Kok., s. I-637).

66

(67)  Asia E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund, EFTAn oikeustapauskokoelma 2008, 64 kohta.

67

(68)  Ibid., 80 kohta.

68

(69)  Asia C-160/91, Poucet, tuomio 17.2.1993 (Kok., s. I-637).

69

(70)  Asia C-180/98, Pavlov, tuomio 12.9.2000 (Kok., s. I-6497).

70

(71)  Asia E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund (mainittu edellä).

71

(72)  Asia 263/86, Humbel, tuomio 27.9.1988 (Kok., s. 5383, 14–21 kohta).

72

(73)  Asia C-318/05, komissio v. Saksa, tuomio 11.9.2007 (Kok., s. I-6957).

73

(74)  Ibid., 68 kohta.

74

(75)  Asia 263/86, Humbel (mainittu edellä), 18 kohta.

75

(76)  Ibid., 18 kohta; asia E-5/07 Private Barnehagers Landsforbund, EFTAn tuomioistuimen tuomio 21.2.2008, EFTAn oikeustapauskokoelma, s. 64, 82 kohta; komission päätös N 118/2000 France – Aide aux clubs sportifs professionnels (EYVL C 333, 28.11.2001, s. 6).

76

(77)  Ks. Norjan viranomaisten 29 päivänä marraskuuta 2013 päivätty kirje (tapahtuma nro 691769).

77

(78)  Asia C-218/00, Cisal die Battistello Venanzi, tuomio 22.1.2002 (Kok., s. I-691, 31 kohta).

78

(79)  Ks. kantajan huomautus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, 46 kohta (tapahtuma nro 679680).

79

(80)  Ks. kantajan huomautus menettelyn aloittamista koskevaan päätökseen, 8 kohta (tapahtuma nro 679680).

80

(81)  Ks. edellä oleva johdanto-osan 70 kappale.

81

(82)  Asia E-1/12, Den norske Forleggerforening (mainittu edellä), 117 kohta.

82

(83)  Tämä vahvistetaan Norjan viranomaisten 2 päivänä toukokuuta 2013 toimittamassa asiakirjassa (tapahtuma nro 672024), s. 6.

83

(84)  Ks. NDLA:n hankesuunnitelma; valituksen liite 11 (tapahtuma nro 553952), s. 2.

84

(85)  Perussääntö, ks. valituksen liite 10 (tapahtuma nro 553953).

85

(86)  Ks. NDLA:n hankesuunnitelma; valituksen liite 11 (tapahtuma nro 553952) 2.2 kohta ”tulostavoite”, 1 luetelmakohta, s. 4.

86

(87)  Norjan viranomaisten 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätty kirje (tapahtuma nro 703991), s. 7–8, tätä ei ole vahvistettu.

87

(88)  Ks. hankesuunnitelma, valituksen liite 11 (tapahtuma nro 553952), 3.1 kohta ”hankehallinnointiin liittyvä tehtävä”, s. 5, ja perussääntö.

88

(89)  Norjan viranomaisten 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätty kirje (tapahtuma nro 703991), s. 11.

89

(90)  Asia E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund (mainittu edellä), 80–83 kohta.

90

(91)  Asia E-1/12, Den norske Forleggerforening (mainittu edellä), 121–123 kohta.

91

(92)  EFTAn tuomioistuin vaikuttaa viittaavaan kumotun päätöksen 12 kohtaan ja alaviitteeseen 4, jonka mukaan ”koululain 3-1 ja 4A-3 pykälässä todetaan, että lääninviranomainen on vastuussa oppilaille tarjottavista tarpeellisisista paineutusta ja digitaalisesta oppimateriaalista ja digitaalisista laitteista maksutta”.

92

(93)  EFTAn tuomioistuin viittaa kumotun päätöksen 45 kohtaan tuomion 121 kohdassa.

93

(94)  Asia E-1/12, Den norske Forleggerforening (mainittu edellä), 123 kohta.

94

(95)  Liite 24 (tapahtuma nro 703987), s. 93.

95

(96)  Ks. liite 3 (tapahtuma nro 553729); opetus- ja tutkimusministeriön 19 päivänä kesäkuuta 2006 päivätty kirje.

96

(97)  Asia E-5/07, Private Barnehagers Landsforbund (mainittu edellä), 80 kohta.

97

(98)  LOV-1999-07-16-69 (Lov om offentlige anskaffelser (anskaffelsesloven)).

98

(99)  NDLA:n hankintatoimia rajoittaa myös määrärahojen saatavuus, koska perussääntö estää NDLA:ta tekemästä laina- tai rahoitusjärjestelyitä.

99

(100)  Norjan viranomaisten 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätty kirje (tapahtuma nro 703991), s. 13. Lisäksi nämä rajoitukset käyvät myös osittain ilmi kuntalaista. Valkoisessa kirjassa Ot. prp. nro 42 (1991–92), s. 112, todetaan, että ”johtokunnalle voidaan siirtää ainoastaan toimintoja, jotka liittyvät todelliseen toimintaan, jota pyritään toteuttamaan yhteistyöllä”. On myös selvää, että delegointivallan rajoitusta kuvataan tiettyjen päätösten osalta kuntalaissa, esimerkiksi päätöksessä taloussuunnitelmasta (44 pykälän 6 momentti) ja vuotuisesta talousarviosta (45 pykälän 2 momentti); näitä säännöksiä sovelletaan myös lääninviranomaisten välisiin suhteisiin.

100

(101)  Asia C-205/03 P, FENIN v. komissio, tuomio 11.7.2006 (Kok., s. II-6295, 26 kohta).

101

(102)  Asia C-160/91, Poucet (mainittu edellä), 15 ja 18 kohta; yhdistetyt asiat C-264/01, C-306/01 ja C-355/01, AOK Bundesverband ja muut, tuomio 16.3.2004 (Kok., s. I-2493, 46–57 kohta); asia C-218/00, Cisal die Battistello Venanzi, tuomio 22.1.2002 (Kok., s. I-691, 31–46 kohta). Nämä tapaukset koskevat terveys- ja sosiaalivakuutuksia. Kuitenkin se, että komissio nimenomaisesti viittaa näihin tapauksiin ammatillisten palvelujen yhteydessä, osoittaa, että arviointia voidaan yleensä soveltaa (ks. komission 9 päivänä helmikuuta 2004 antama tiedonanto ”Kertomus kilpailusta ammatillisissa palveluissa” (KOM(2004) 83 lopullinen, 22 kappale).

102

(103)  Yhdistetyt asiat C-264/01, C-306/01 ja C-355/01, AOK Bundesverband ja muut, tuomio 16.3.2004 (Kok., s. I-2493, 52 kohta). Asia C-160/91, Poucet (mainittu edellä), 11 ja 12 kohta.

103

(104)  Norjan viranomaisten 31 päivänä maaliskuuta 2014 päivätty kirje (tapahtuma nro 703991), s. 10, jossa todetaan seuraavaa: ”tämän vuoksi hallintoneuvostolla ei ole valtuuksia laajentaa NDLA:n toiminnan laajuutta ilman valvontaneuvoston tukea”.

104

---

Oikaisuja

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/60

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 140/2014, annettu 13 päivänä helmikuuta 2014, tehoaineen spinetorami hyväksymisestä kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 mukaisesti ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteen muuttamisesta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 44, 14. helmikuuta 2014
  )

Sivulla 39, liitteessä II olevan muutoksen, joka tehdään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevaan B osaan, seitsemännessä sarakkeessa ”Erityiset säännökset” olevassa viidennessä kohdassa:

on:

”viimeistään 31. joulukuuta 2014”

pitää olla:

”kuuden kuukauden kuluessa isomeerien arviointia koskevan ohjeasiakirjan hyväksymisestä”

---

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/60 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/60

---

Oikaisu komission täytäntöönpanoasetukseen (EU) N:o 447/2014, annettu 2 päivänä toukokuuta 2014, liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II) perustamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 231/2014 täytäntöönpanoa koskevista erityisistä säännöistä

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 132, 3. toukokuuta 2014
  )

Sivulla 47, 43 artiklan 1 kohdan a alakohdassa:

on:

”ne ovat aiheutuneet jäsenvaltion edunsaajalle ja maksettu 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2022 välisenä aikana; tai”

pitää olla:

”ne ovat aiheutuneet jäsenvaltion edunsaajalle ja maksettu 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisenä aikana; tai”

---

| 22.10.2015 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 277/61 |
| --- | --- | --- | --- |

22.10.2015

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 277/61

---

Oikaisu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1013/2006, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2006, jätteiden siirrosta

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 190, 12. heinäkuuta 2006
  )

Sivulla 59, liitteessä V, osassa 1, koodin A4110 toisessa luetelmakohdassa:

on:

| ”— | polyklooratut dibentsodioksiinit” |
| --- | --- |

”—

polyklooratut dibentsodioksiinit”

pitää olla:

| ”— | polyklooratut dibentso-p-dioksiinit” |
| --- | --- |

”—

polyklooratut dibentso-p-dioksiinit”

Sivulla 60, liitteessä V, osassa 1, koodissa B1080:

on:

| ”B1080 | Sinkkituhka ja jäännökset sekä sinkkiseosten jäännökset hajaantuvassa muodossa, paitsi jos ne sisältävät liitteessä I tarkoitettuja aineita siinä määrin, että niillä on jokin liitteessä III tarkoitettu ominaisuus tai vaarallinen ominaisuus H4.3 (2)” |
| --- | --- |

”B1080

Sinkkituhka ja jäännökset sekä sinkkiseosten jäännökset hajaantuvassa muodossa, paitsi jos ne sisältävät liitteessä I tarkoitettuja aineita siinä määrin, että niillä on jokin liitteessä III tarkoitettu ominaisuus tai vaarallinen ominaisuus H4.3 (2)”

pitää olla:

| ”B1080 | Sinkkituhka ja jäännökset sekä sinkkiseosten jäännökset hajaantuvassa muodossa, paitsi jos ne sisältävät liitteessä I tarkoitettuja aineita siinä määrin, että niillä on jokin liitteessä III tarkoitettu ominaisuus (2)” |
| --- | --- |

”B1080

Sinkkituhka ja jäännökset sekä sinkkiseosten jäännökset hajaantuvassa muodossa, paitsi jos ne sisältävät liitteessä I tarkoitettuja aineita siinä määrin, että niillä on jokin liitteessä III tarkoitettu ominaisuus (2)”

---