# Euroopa Liidu L 305/2015

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 305 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 58. köide21. november 2015 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 305

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

58. köide21. november 2015

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RAHVUSVAHELISED LEPINGUD |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/2103, 16. november 2015, protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta | 1 |
| | | Protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus | 3 |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2015/2104, 18. november 2015, millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük Norra vetes lõuna pool 62° põhjalaiust | 29 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2105, 20. november 2015, millega kiidetakse heaks flumetraliin asendamisele kuuluva toimeainena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  ) | 31 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2106, 20. november 2015, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2015/936 kohaselt 2016. aastaks ette nähtud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad | 35 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2107, 20. november 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 45 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2015/2108, 16. november 2015, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni teenustekaubanduse nõukogus võetav seisukoht eesmärgiga teavitada sooduskohtlemisest, mida liit kavatseb kohaldada liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenuste ja teenusepakkujate suhtes, ning saada heakskiit sooduskohtlemisele, mis ulatub turulepääsust kaugemale | 47 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/2109, 17. november 2015, millega antakse Ühendkuningriigile luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a | 49 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/2103, 16. november 2015, protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

1

Protokoll, millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

3

MÄÄRUSED

*

Komisjoni määrus (EL) 2015/2104, 18. november 2015, millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük Norra vetes lõuna pool 62° põhjalaiust

29

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2105, 20. november 2015, millega kiidetakse heaks flumetraliin asendamisele kuuluva toimeainena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 (
  1
  )

1

31

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2106, 20. november 2015, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2015/936 kohaselt 2016. aastaks ette nähtud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad

35

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2015/2107, 20. november 2015, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

45

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2015/2108, 16. november 2015, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni teenustekaubanduse nõukogus võetav seisukoht eesmärgiga teavitada sooduskohtlemisest, mida liit kavatseb kohaldada liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenuste ja teenusepakkujate suhtes, ning saada heakskiit sooduskohtlemisele, mis ulatub turulepääsust kaugemale

47

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2015/2109, 17. november 2015, millega antakse Ühendkuningriigile luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a

49

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

RAHVUSVAHELISED LEPINGUD

| 21.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/2103,

16. november 2015,

protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) Euroopa Liidu nimel allkirjastamise ja ajutise kohaldamise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 43 koostoimes artikli 218 lõikega 5,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 753/2007 (1) ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „kalandusalane partnerlusleping”) sõlmimise kohta. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 28. juunil 2007 vastu määruse (EÜ) nr 753/2007 (1) ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu (edaspidi „kalandusalane partnerlusleping”) sõlmimise kohta.

| (2) | Kehtiv protokoll, millega määratakse kindlaks kalandusalases partnerluslepingus ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, kaotab kehtivuse 31. detsembril 2015. |
| --- | --- |

(2)

Kehtiv protokoll, millega määratakse kindlaks kalandusalases partnerluslepingus ette nähtud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus, kaotab kehtivuse 31. detsembril 2015.

| (3) | Nõukogu andis komisjonile loa pidada läbirääkimisi uue kalandusalase partnerluslepingu protokolli üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Gröönimaa kalapüügipiirkonnas. Kõnealuste läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 20. märtsil 2015. aastal uus protokoll (edaspidi „protokoll”). |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu andis komisjonile loa pidada läbirääkimisi uue kalandusalase partnerluslepingu protokolli üle, millega nähakse ette liidu laevade kalapüügivõimalused Gröönimaa kalapüügipiirkonnas. Kõnealuste läbirääkimiste tulemusena parafeeriti 20. märtsil 2015. aastal uus protokoll (edaspidi „protokoll”).

| (4) | Et liidu laevad saaksid kalapüügitegevust jätkata, tuleks protokolli kooskõlas selle artikliga 14 kohaldada ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016. |
| --- | --- |

(4)

Et liidu laevad saaksid kalapüügitegevust jätkata, tuleks protokolli kooskõlas selle artikliga 14 kohaldada ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016.

| (5) | Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni, |
| --- | --- |

(5)

Protokoll tuleks allkirjastada ja seda tuleks kohaldada ajutiselt kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Protokolli (millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus) (edaspidi „protokoll”) liidu nimel allkirjastamine kiidetakse heaks, tingimusel et protokoll sõlmitakse.

Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik(ud), kes on volitatud protokollile liidu nimel alla kirjutama.

Artikkel 3

Protokolli kohaldatakse kooskõlas selle artikliga 14 ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016 kuni selle sõlmimiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

Artikkel 4

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 16. november 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. ETGEN

---

(1)  Nõukogu 28. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 753/2007 ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelise kalandusalase partnerluslepingu sõlmimise kohta (ELT L 172, 30.6.2007, lk 1).

1

---

| 21.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/3

---

PROTOKOLL,

millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Ühenduse ning teiselt poolt Taani valitsuse ja Gröönimaa kohaliku valitsuse vahelises kalandusalases partnerluslepingus sätestatud kalapüügivõimalused ja rahaline toetus

Artikkel 1

Kestus

Käesolevat protokolli ja selle lisa kohaldatakse viie aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2016.

Artikkel 2

Põhimõtted

1.   Liidu kalalaevad kalastavad Gröönimaa kalapüügipiirkonnas üksnes juhul, kui neile on käesoleva protokolli alusel väljastatud kalapüügiluba. Gröönimaa pädevad asutused väljastavad liidu kalalaevadele kalapüügilubasid ainult käesoleva protokolli alusel.

2.   Gröönimaa kohustub andma liidu laevastikule soodusjuurdepääsu püügiülejäägile.

3.   Vastavalt lepingu artikli 3 lõikele 1 kohustub Gröönimaa mitte andma oma kalapüügipiirkonnas käesolevast protokollist soodsamaid tingimusi muude välisriikide laevastikele, kelle laevad on samade tehniliste näitajatega nagu käesoleva protokolli ja selle lisaga hõlmatud laevad ning kes püüavad samu liike.

4.   Lepinguosalised kohustuvad teatama teineteisele kõikidest välisriikide laevastikele antud kalapüügivõimalustest ning samuti iga artikli 3 lõikes 1 loetletud liigi puhul kindlaks määratud lubatud kogupüügist.

5.   Käesoleva protokolli eesmärk on saavutada püügiülejäägi säästva kasutamisega lepinguosaliste vastastikune kasu. Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada Põhja-Atlandi ühiste pika rändega kalavarude jätkusuutlikkus.

6.   Mõlemad lepinguosalised austavad Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud põhiõigusi, sealhulgas tööga seotud õigusi.

Artikkel 3

Soovituslikud kalapüügivõimalused ja aasta püügikoguste kindlaksmääramise kord

1.   Gröönimaa pädevad asutused lubavad liidu kalalaevadel püüda allpool loetletud liike vastavalt järgmistele soovituslikele aasta kogustele (tonnides):

| Kalaliik Gröönimaa kalapüügipiirkonnas | Soovituslikud kalapüügivõimalused |
| --- | --- |
| Tursk ICESi V, XII ja XIV alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F (1) | 1 800 |
| Pelaagiline meriahven ICESi V, XII ja XIV alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F, (2) välja arvatud juhul, kui püük toimub lisa 4. liites sätestatud pelaagilise meriahvena paindlikkuskava alusel | 2 200 |
| Põhjalähedane meriahven ICESi XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F (3) | 2 000 |
| Süvalest NAFO alapiirkonnas 1 – lõuna pool 68° N | 2 500 |
| Süvalest ICESi V, XII ja XIV alapiirkonnas (4) | 5 200 |
| Harilik süvameregarneel NAFO alapiirkonnas 1 | 2 600 |
| Harilik süvameregarneel ICESi V ja XIV alapiirkonnas | 5 100 |
| Moiva ICESi V ja XIV alapiirkonnas (5) | 20 000 |
| Pikksabalased ICESi V ja XIV alapiirkonnas (6) | 100 |
| Pikksabalased NAFO alapiirkonnas 1 (7) | 100 |
| Kaaspüük | 1 126 |

Kalaliik Gröönimaa kalapüügipiirkonnas

Soovituslikud kalapüügivõimalused

Tursk ICESi V, XII ja XIV alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F (1)

1 800

Pelaagiline meriahven ICESi V, XII ja XIV alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F, (2) välja arvatud juhul, kui püük toimub lisa 4. liites sätestatud pelaagilise meriahvena paindlikkuskava alusel

2 200

Põhjalähedane meriahven ICESi XIV ja V alapiirkonnas ning NAFO alapiirkonnas 1F (3)

2 000

Süvalest NAFO alapiirkonnas 1 – lõuna pool 68° N

2 500

Süvalest ICESi V, XII ja XIV alapiirkonnas (4)

5 200

Harilik süvameregarneel NAFO alapiirkonnas 1

2 600

Harilik süvameregarneel ICESi V ja XIV alapiirkonnas

5 100

Moiva ICESi V ja XIV alapiirkonnas (5)

20 000

Pikksabalased ICESi V ja XIV alapiirkonnas (6)

100

Pikksabalased NAFO alapiirkonnas 1 (7)

100

Kaaspüük

1 126

2.   Protokolli kehtimisaja jooksul määrab ühiskomitee igal aastal hiljemalt eelneva aasta 1. detsembriks kindlaks eespool loetletud liikide tegelikud kalapüügivõimalused, lähtudes lõikes 1 sätestatud soovituslikest kogustest ja võttes arvesse kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid, piirkondlike kalandusorganisatsioonide poolt vastu võetud asjakohaseid majandamiskavasid, ettevaatusprintsiipi ja kalatööstuse vajadusi.

| a) | Juhul kui teatavate liikide tegelikud kalapüügivõimalused on lõikes 1 sätestatust väiksemad, kompenseerib ühiskomitee seda muude liikide kalapüügivõimaluse suurendamisega samal aastal. Kui kompenseerimise osas kokkuleppele ei jõuta, kohandab ühiskomitee proportsionaalselt artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust. |
| --- | --- |

a)

Juhul kui teatavate liikide tegelikud kalapüügivõimalused on lõikes 1 sätestatust väiksemad, kompenseerib ühiskomitee seda muude liikide kalapüügivõimaluse suurendamisega samal aastal. Kui kompenseerimise osas kokkuleppele ei jõuta, kohandab ühiskomitee proportsionaalselt artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust.

| b) | Juhul kui tegelikud kalapüügivõimalused on lõikes 1 sätestatust suuremad, kohandab ühiskomitee proportsionaalselt artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust. |
| --- | --- |

b)

Juhul kui tegelikud kalapüügivõimalused on lõikes 1 sätestatust suuremad, kohandab ühiskomitee proportsionaalselt artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust.

3.   Pärast lõikes 2 kirjeldatud iga-aastast menetlust ning kooskõlas artikli 2 lõikega 2, võib Gröönimaa pakkuda lõikes 1 loetletud liikide osas täiendavaid kalapüügivõimalusi; liit võib selle pakkumise vastu võtta täielikult või osaliselt. Sellisel juhul kinnitab ühiskomitee erakorralisel kohtumisel täiendavad kalapüügivõimalused ja kohandab proportsionaalselt artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust. Liidu pädevad asutused vastavad Gröönimaa pakkumisele hiljemalt kuue nädala jooksul alates selle saamisest.

4.   Hariliku süvameregarneeli püügivõimaluste piires ICESi V ja XIV alapiirkonnas võib harilikku süvameregarneeli püüda NAFO alapiirkonnas 1 tingimusel, et Gröönimaa laevaomanike ja Euroopa Liidu vahel on iga äriühingu jaoks kehtestatud püügivõimaluste ülekandmise kord. Saades Euroopa Komisjonilt asjaomase liikmesriigi nimel esitatud taotluse, kohustuvad Gröönimaa ametiasutused sellise korra rakendamist hõlbustama. Võttes arvesse teaduslikke nõuandeid, peaks maksimaalne aastane ülekantav kogus olema 2 000 tonni. Liidu laevad kalastavad samadel tingimustel, mis on ette nähtud Gröönimaa laevaomanikele lisa I peatüki kohaselt väljaantud kalapüügilubades.

5.   Kaaspüügi majandamine

Gröönimaa kalapüügipiirkonnas tegutsevad liidu kalalaevad järgivad kehtivaid kaaspüügieeskirju nii reguleeritud kui reguleerimata liikide puhul.

| a) | Kaaspüük on selliste mereorganismide püük, mis ei ole laeva kalapüügiloale märgitud sihtliigina või ei vasta miinimumsuuruse nõuetele.






  — | Harilik süvameregarneel võib kaaspüügist moodustada kuni 5 % ja muud liigid kuni 10 %. |
| --- | --- | --- |

a)

Kaaspüük on selliste mereorganismide püük, mis ei ole laeva kalapüügiloale märgitud sihtliigina või ei vasta miinimumsuuruse nõuetele.

—

Harilik süvameregarneel võib kaaspüügist moodustada kuni 5 % ja muud liigid kuni 10 %.

| — | Kaaspüügi kohta ei väljastata täiendavat kalapüügiluba. |
| --- | --- |

—

Kaaspüügi kohta ei väljastata täiendavat kalapüügiluba.

| b) | Kogu kaaspüük tuleb registreerida ja teatavaks teha. |
| --- | --- |

b)

Kogu kaaspüük tuleb registreerida ja teatavaks teha.

| c) | Kaaspüügi eest täiendava kalapüügiloa tasu ei maksta, kuna sihtliikide jaoks protokolli lisas sätestatud tasude kindlaksmääramisel on võetud arvesse lubatud kaaspüügi eeskirju. |
| --- | --- |

c)

Kaaspüügi eest täiendava kalapüügiloa tasu ei maksta, kuna sihtliikide jaoks protokolli lisas sätestatud tasude kindlaksmääramisel on võetud arvesse lubatud kaaspüügi eeskirju.

| d) | Lisaks sellele ja ilma et see mõjutaks kaaspüügi määra ja eespool punktides a kuni c osutatud eeskirju, kohaldavad liidu laevad püügistrateegiat, mis aitab tagada, et süvalesta sihtpüügil ei ületaks meriahvena ja tursa kaaspüük, tursa sihtpüügil ei ületaks meriahvena ja süvalesta kaaspüük ning meriahvena sihtpüügil ei ületaks tursa ja süvalesta kaaspüük 5 % sihtliigi puhul lubatud püügimahust püügireisi kohta. Püügireis kestab Gröönimaa kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni sealt väljumiseni. Kui laev on täielikult lossitud Gröönimaa sadamas, käsitatakse järgnevat püüki kui uut püügireisi. |
| --- | --- |

d)

Lisaks sellele ja ilma et see mõjutaks kaaspüügi määra ja eespool punktides a kuni c osutatud eeskirju, kohaldavad liidu laevad püügistrateegiat, mis aitab tagada, et süvalesta sihtpüügil ei ületaks meriahvena ja tursa kaaspüük, tursa sihtpüügil ei ületaks meriahvena ja süvalesta kaaspüük ning meriahvena sihtpüügil ei ületaks tursa ja süvalesta kaaspüük 5 % sihtliigi puhul lubatud püügimahust püügireisi kohta. Püügireis kestab Gröönimaa kalapüügipiirkonda sisenemisest kuni sealt väljumiseni. Kui laev on täielikult lossitud Gröönimaa sadamas, käsitatakse järgnevat püüki kui uut püügireisi.

| e) | Kaaspüügina püütava tursa, meriahvena ja süvalesta lubatud maksimaalne protsendimäär peab olema märgitud sihtliikide kalapüügiloale. |
| --- | --- |

e)

Kaaspüügina püütava tursa, meriahvena ja süvalesta lubatud maksimaalne protsendimäär peab olema märgitud sihtliikide kalapüügiloale.

| f) | Kaaspüük ja selle konkreetne liigiline koosseis vaadatakse igal aastal ühiskomitees läbi. |
| --- | --- |

f)

Kaaspüük ja selle konkreetne liigiline koosseis vaadatakse igal aastal ühiskomitees läbi.

| g) | Kui kaaspüügina püütud tursa, meriahvena ja süvalesta kogus ületab punkti e kohast maksimumkogust, arvatakse ülejääk maha kalapüügiloale märgitud sihtliigi lubatud kogusest, kohaldades korrutustegurit 3. |
| --- | --- |

g)

Kui kaaspüügina püütud tursa, meriahvena ja süvalesta kogus ületab punkti e kohast maksimumkogust, arvatakse ülejääk maha kalapüügiloale märgitud sihtliigi lubatud kogusest, kohaldades korrutustegurit 3.

| h) | Liidu kalalaevade poolt hariliku süvameregarneeli, tursa, meriahvena ja süvalesta sihtpüügil kaaspüügina püütud tursa, meriahvena ja süvalesta kogus arvatakse maha artikli 3 lõikes 1 osutatud kaaspüügi reservist. |
| --- | --- |

h)

Liidu kalalaevade poolt hariliku süvameregarneeli, tursa, meriahvena ja süvalesta sihtpüügil kaaspüügina püütud tursa, meriahvena ja süvalesta kogus arvatakse maha artikli 3 lõikes 1 osutatud kaaspüügi reservist.

Artikkel 4

Rahaline toetus – Makseviisid

1.   Liidu poolt makstav artikliga 7 ettenähtud rahaline toetus käesoleva protokolli artiklis 1 osutatud ajavahemikul on 16 099 978 eurot aastas.

2.   Rahaline toetus hõlmab järgmist:

| a) | artikli 3 lõigete 2 ja 3 ning artikli 8 kohaselt on iga-aastane summa juurdepääsu eest Gröönimaa kalapüügipiirkonnale 13 168 978 eurot; |
| --- | --- |

a)

artikli 3 lõigete 2 ja 3 ning artikli 8 kohaselt on iga-aastane summa juurdepääsu eest Gröönimaa kalapüügipiirkonnale 13 168 978 eurot;

| b) | 2 931 000 euro suurune aastane eritoetus Gröönimaa kalanduspoliitika toetuseks ja elluviimiseks. |
| --- | --- |

b)

2 931 000 euro suurune aastane eritoetus Gröönimaa kalanduspoliitika toetuseks ja elluviimiseks.

3.   Selleks et hüvitada ühiskomitee poolt vastavalt artikli 3 lõigetele 2 ja 3 kehtestatud täiendavaid kalapüügivõimalusi ja vastavalt artiklile 8 kehtestatud mis tahes uusi kalapüügivõimalusi, luuakse 1 700 000 euro suurune finantsreserv. Lisa II peatüki kohaselt tasub liit kõnealuste täiendavate ja uute kalapüügivõimaluste eest 17,5 % baashinnast.

4.   Liidu poolt makstava rahalise toetuse kogusumma ei tohi ületada artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud summat rohkem kui kaks korda.

5.   Liit tasub lõike 2 punktis a sätestatud summa esimesel aastal hiljemalt 30. juuniks ja järgnevatel aastatel hiljemalt 1. märtsiks ning täiendavad summad finantsreservist samadeks kuupäevadeks või võimalikult kiiresti pärast seda. Liit maksab lõike 2 punktis b sätestatud kindla summa esimesel aastal hiljemalt 30. juuniks ning igal järgneval aastal hiljemalt 1. juuniks.

6.   Gröönimaa ametiasutustel on lõike 2 punktis a kindlaksmääratud rahalise toetuse kasutusotstarbe suhtes täielik otsustusvabadus.

7.   Rahaline toetus kantakse Gröönimaa ametiasutuste määratud finantsasutuses avatud riigikassa kontole.

Artikkel 5

Vastutustundliku kalapüügi edendamine – Valdkondlik toetus

1.   Artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud valdkondlikuks toetuseks ette nähtud rahaline toetus ei ole seotud kalavarudele juurdepääsu eest tasumisega. Valdkondlik toetus määratakse kindlaks lähtudes ja sõltuvalt Gröönimaa kalanduspoliitika eesmärkidest, mille kehtestab ühiskomitee, ning võttes arvesse eesmärkide saavutamise ühe- ja mitmeaastaseid kavasid.

2.   Kohe kui käesolevat protokolli hakatakse kohaldama ja hiljemalt kolm kuud pärast kõnealust kuupäeva, lepib ühiskomitee kokku mitmeaastases valdkondlikus programmis ja selle üksikasjalikes rakenduseeskirjades, mis hõlmavad eelkõige järgmist:

| a) | ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse osaliseks kasutamiseks iga-aastaste algatuste jaoks; |
| --- | --- |

a)

ühe- ja mitmeaastased suunised artikli 4 lõike 2 punktis b osutatud rahalise toetuse osaliseks kasutamiseks iga-aastaste algatuste jaoks;

| b) | ühe ja mitme aasta kohta seatud eesmärgid, et kindlustada vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumine, võttes arvesse Gröönimaa riikliku kalanduspoliitika ning muude vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumisega seotud või seda mõjutavate poliitiliste suundade prioriteete; |
| --- | --- |

b)

ühe ja mitme aasta kohta seatud eesmärgid, et kindlustada vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumine, võttes arvesse Gröönimaa riikliku kalanduspoliitika ning muude vastutustundliku ja säästva kalapüügi jätkumisega seotud või seda mõjutavate poliitiliste suundade prioriteete;

| c) | kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda hinnangu aasta jooksul saavutatud tulemustele. |
| --- | --- |

c)

kriteeriumid ja menetlused, mis võimaldavad anda hinnangu aasta jooksul saavutatud tulemustele.

3.   Mitmeaastase valdkondliku kava kõik muudatusettepanekud peab heaks kiitma ühiskomitee.

4.   Valdkonna toetuseks ettenähtud rahalise toetuse maksmisel lähtutakse valdkondliku toetuse rakendamistulemuste analüüsi alusel kujundatud seisukohast ja vajadustest. Liit võib osaliselt või täielikult peatada kõnealuse eritoetuse maksmise:

| a) | kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni; |
| --- | --- |

a)

kui ühiskomitee hinnangul ei küüni saavutatud tulemused seatud eesmärkideni;

| b) | kui rahalist toetust ei kasutata vastavalt heakskiidetud kavale. |
| --- | --- |

b)

kui rahalist toetust ei kasutata vastavalt heakskiidetud kavale.

Maksmise peatamiseks peab liit teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

Rahalise toetuse maksmine jätkub pärast lepinguosaliste arutelu ja nende saavutatud kokkulepet ja/või juhul, kui lõikes 5 osutatud rahalise rakendamise tulemused annavad aluse väljamaksete tegemiseks.

5.   Ühiskomitee vastutab mitmeaastase valdkondliku toetuse programmi rakendamise järelmeetmete eest. Vajaduse korral jätkavad mõlemad lepinguosalised pärast protokolli kehtivuse lõppemist ühiskomitee kaudu kõnealuste järelmeetmete võtmist senikaua, kuni artikli 4 lõike 2 punktiga b ettenähtud valdkondliku toetusega seotud rahaline eritoetus on täielikult ammendatud.

Artikkel 6

Teaduskoostöö

Mõlemad lepinguosalised kohustuvad edendama vastutustundliku kalapüügi alast koostööd Gröönimaa kalapüügipiirkonnas, sealhulgas piirkondlikul tasandil, eelkõige NEAFCi, NAFO ja muude piirkondlike või rahvusvaheliste organisatsioonide raames. Ühiskomitee võib vastu võtta meetmed, et tagada kalavarude jätkusuutlik kasutamine Gröönimaa kalapüügipiirkonnas kooskõlas asjaomaste kaitse- ja majandamismeetmetega.

Artikkel 7

Katsepüük

1.   Lepinguosalised teevad koostööd (sh artikli 5 raames), et rakendada selliste liikide ja kalavarude suhtes, mis ei kuulu artikli 3 lõike 1 alla, jätkusuutlikku katsepüüki lisa VI peatükis kirjeldatud menetluse kaudu ja ilma, et see mõjutaks artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud liidu rahalist toetust.

2.   Kui lepinguosalised leiavad, et lõike 1 kohase katsepüügiga on saavutatud positiivseid tulemusi ning kui ühiskomitee kehtestab kooskõlas artikli 2 lõigetega 2 ja 5 ning artikliga 8 uued kalapüügivõimalused, annavad Gröönimaa ametiasutused liidule kuni protokolli kehtivusaja lõpuni vähemalt 50 % kõigist saadaolevatest uute liikidega seotud kalapüügivõimalustest.

Artikkel 8

Uued kalapüügivõimalused

1.   Uued kalapüügivõimalused on sellised liikide ja kalavarudega seotud kalapüügivõimalused, mida võetakse arvesse artikli 3 lõikes 1 ja millest lähtuvalt kohandatakse proportsionaalselt artikli 4 lõike 2 punktis a osutatud rahalist toetust.

2.   Kui üks lepinguosaline soovib lisada artikli 3 lõikesse 1 uusi kalapüügivõimalusi, arutab ühiskomitee seda ettepanekut, lähtudes Gröönimaa õigusnormidest, parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest ja ettevaatusprintsiibist. Seejärel menetletakse uusi kalapüügivõimalusi artikli 3 lõigetes 2 ja 3 sätestatud korra kohaselt. Ühiskomitee määrab kindlaks ka uute liikide baashinna ja kalapüügiloa tasud, mida kohaldatakse kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni.

Artikkel 9

Protokolli kohaldamise peatamine ja rahalise toetuse summa korrigeerimine

1.   Mõlemad lepinguosalised võivad ühepoolselt peatada käesoleva protokolli rakendamise, kaasa arvatud rahalise toetuse maksmise, või läbi vaadata rahalise toetuse maksmise, kui

| a) | erakorralised asjaolud takistavad püügitegevust Gröönimaa kalapüügipiirkonnas või |
| --- | --- |

a)

erakorralised asjaolud takistavad püügitegevust Gröönimaa kalapüügipiirkonnas või

| b) | käesoleva protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes tehakse märkimisväärseid muudatusi ja üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise eesmärgil või |
| --- | --- |

b)

käesoleva protokolli sõlmimisel kehtinud poliitilistes suunistes tehakse märkimisväärseid muudatusi ja üks lepinguosalistest taotleb protokolli sätete läbivaatamist nende võimaliku muutmise eesmärgil või

| c) | lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamisega seoses erimeelsusi või |
| --- | --- |

c)

lepinguosalistel tekib käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamisega seoses erimeelsusi või

| d) | üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli sätteid, eelkõige selle artikli 2 lõiget 6, milles käsitletakse põhiõigusi.
  Käesolevat lõiku ei kohaldata, kui rikkumine leiab aset mis tahes vastutusalas või pädevusvaldkonnas, mille üle Gröönimaa valitsusel puudub juriidiline vastutus või kus tal puudub ametlik pädevus, kuna Gröönimaa on Taani Kuningriigi omavalitsuslik osa. |
| --- | --- |

d)

üks lepinguosalistest ei järgi käesoleva protokolli sätteid, eelkõige selle artikli 2 lõiget 6, milles käsitletakse põhiõigusi.

Käesolevat lõiku ei kohaldata, kui rikkumine leiab aset mis tahes vastutusalas või pädevusvaldkonnas, mille üle Gröönimaa valitsusel puudub juriidiline vastutus või kus tal puudub ametlik pädevus, kuna Gröönimaa on Taani Kuningriigi omavalitsuslik osa.

2.   Artikli 5 lõike 4 kohaselt võib liit peatada artikli 4 lõike 2 punktis b sätestatud valdkondlikuks toetuseks ette nähtud rahalise toetuse maksmise.

3.   Käesoleva protokolli kohaldamise peatamiseks, sh rahalise toetuse maksmise peatamiseks, peab asjaomane lepinguosaline teatama oma kavatsusest kirjalikult vähemalt kolm kuud enne peatamise jõustumiskuupäeva.

4.   Käesoleva protokolli kohaldamist, sh rahalise toetuse maksmist jätkatakse pärast seda, kui eespool nimetatud asjaolude leevendamiseks võetud meetmete järel on olukord paranenud ja kui mõlemad lepinguosalised on pärast konsulteerimist ühel nõul. Rahalist toetust vähendatakse proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel ajavahemiku võrra, millal protokolli kohaldamine oli peatatud.

Artikkel 10

Kalapüügiloa kehtivuse peatamine ja ennistamine

Gröönimaa võib kalapüügiloa kehtivuse peatada, kui

| a) | konkreetne laev rikub tõsiselt Gröönimaa õigusnorme või |
| --- | --- |

a)

konkreetne laev rikub tõsiselt Gröönimaa õigusnorme või

| b) | laevaomanik ei ole järginud konkreetse laeva õigusrikkumisest tulenevat kohtu korraldust. Kui kohtu korraldust on hakatud järgima, ennistatakse laeva kalapüügiluba loa järelejäänud kehtivusajaks. |
| --- | --- |

b)

laevaomanik ei ole järginud konkreetse laeva õigusrikkumisest tulenevat kohtu korraldust. Kui kohtu korraldust on hakatud järgima, ennistatakse laeva kalapüügiluba loa järelejäänud kehtivusajaks.

Artikkel 11

Protokolli lõpetamine

Protokolli lõpetamisel lepingu artikli 12 lõigete 2 ja 3 kohaselt, vähendatakse käesoleva protokolli artikli 4 lõikes 2 osutatud rahalist toetust protokolli lõpetamise jõustumise aasta eest proportsionaalselt ja pro rata temporis põhimõttel.

Artikkel 12

Siseriiklikud õigusnormid

1.   Liidu kalalaevade tegevus Gröönimaa kalapüügipiirkonnas on reguleeritud Gröönimaa ja Taani Kuningriigi õigusnormidega, välja arvatud juhul, kui lepingu, käesoleva protokolli ja selle lisaga on ette nähtud teisiti.

2.   Gröönimaa teavitab liitu kõikidest kalanduspoliitikaga seotud muutustest või uutest õigusaktidest vähemalt kolm kuud enne nende jõustumist.

Artikkel 13

Konfidentsiaalsus

1.   Gröönimaa ja liit kohustuvad tagama, et kõiki andmeid liidu kalalaevade ja nende kalapüügitegevuse kohta, mis on saadud käesoleva protokolli ja selle lisa kohaldamise raames, käsitatakse alati kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega.

2.   Mõlemad lepinguosalised tagavad, et liidu laevastiku püügitegevuse kohta Gröönimaa kalapüügipiirkonnas avalikustatakse üksnes koondandmed. Muul juhul konfidentsiaalsetena käsitatavaid andmeid kasutatakse vaid protokolli rakendamiseks ning kalavarude majandamiseks, seireks, kontrolliks ja järelevalveks.

Artikkel 14

Ajutine kohaldamine

Käesolevat protokolli kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 2016.

Artikkel 15

Jõustumine

Käesolev protokoll ja selle lisa jõustuvad kuupäeval, millal lepinguosalised teatavad teineteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.

---

(1)  Võttes arvesse käimasolevaid geeniuuringuid, märgistamiskatseid ja sõltumatuid mereuuringuid, mille tulemustele peab ICESi nõuandekomitee hinnangu andma, ning mille raames uuritakse mitmesuguseid atlandi tursa (Gadus morhua) rühmi Gröönimaa vetes, eelkõige Gröönimaa lääneranniku lähistel ning Gröönimaast läänes ja idas avamerel kudevaid kalu ning ICESi iga-aastaseid ajakohastatud nõuandeid ja majandamisalaseid soovitusi, võib ühiskomitee kooskõlas artikli 3 lõigetega 2 ja 3 vaadata läbi või kohandada tursa soovituslikke kalapüügivõimalusi.

(2)  Püütakse pelaagilise traaliga.

(3)  Püütakse traaliga.

(4)  Püütakse korraga kuni kuue laevaga. Püügikoormuse piirangut võidakse muuta, võttes arvesse rannikuriikide vahel kokkulepitavat mitmeaastast majandamiskava.

(5)  Vastavalt artikli 3 lõigetele 2 ja 3 võib liit püüda kuni 7,7 % moiva lubatud kogupüügist hooajal, mis kestab 20. juunist kuni järgneva aasta 30. aprillini.

(6)  Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba ei püüta sihtliigina, neid püütakse üksnes kaaspüügina koos teiste sihtliikidega ning nende püügist teatatakse eraldi.

(7)  Kalju-tömppeakala ja põhja-pikksaba ei püüta sihtliigina, neid püütakse üksnes kaaspüügina koos teiste sihtliikidega ning nende püügist teatatakse eraldi.

---

LISA

ELi LAEVADE KALAPÜÜGITINGIMUSED LÄHTUVALT PROTOKOLLIST, MILLEGA MÄÄRATAKSE KINDLAKS ÜHELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE NING TEISELT POOLT TAANI VALITSUSE JA GRÖÖNIMAA KOHALIKU VALITSUSE VAHELISES KALANDUSALASES PARTNERLUSLEPINGUS SÄTESTATUD KALAPÜÜGIVÕIMALUSED JA RAHALINE TOETUS

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

1.   Pädeva asutuse nimetamine

Käesoleva lisa kohaldamisel ja kui ei ole sätestatud teisiti, tähendab pädev asutus

| — | liidu puhul Euroopa Komisjoni |
| --- | --- |

—

liidu puhul Euroopa Komisjoni

| — | Gröönimaa puhul kalandus-, jahindus- ja põllumajandusministeeriumi. |
| --- | --- |

—

Gröönimaa puhul kalandus-, jahindus- ja põllumajandusministeeriumi.

2.   Kalapüügiluba on ELi kalalaevale väljastatud kalapüügiluba, mis annab laevale õiguse teha Gröönimaa kalapüügipiirkonnas, millele on osutatud punktis 3, konkreetseid püügitoiminguid kindla ajavahemiku jooksul.

3.   Kalapüügi piirkond

3.1.   Kala püütakse kalapüügipiirkonnas, mis on sätestatud 20. oktoobri 2004. aasta määruses nr 1020 vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 1005 Gröönimaa majandusvööndite seaduse (millega jõustatakse 22. mai 1996. aasta seadus nr 411 majandusvööndite kohta) jõustumise kohta.

3.2.   Kui ei ole sätestatud teisiti, püütakse kala vähemalt 12 meremiili kaugusel lähtejoonest vastavalt Gröönimaa Landstingi 31. oktoobri 1996. aasta kalapüüki käsitleva seaduse nr 18 (mida on viimati muudetud Inatsisartuti 3. detsembri 2012. aasta seadusega nr 12) paragrahvi 7 jaole 2.

3.3.   Lähtejooned on kindlaks määratud vastavalt 15. oktoobri 2004. aasta kuninglikule dekreedile nr 1004 Gröönimaa territoriaalvete piiritlemist käsitleva kuningliku dekreedi muutmise kohta.

II PEATÜKK

KALAPÜÜGILUBADE (LITSENTSIDE) TAOTLEMINE JA VÄLJAANDMINE

1.   Kalapüügiloa saamise tingimused

1.1.   Lepingu artiklis 6 osutatud kalapüügiluba väljastatakse üksnes laevadele, mis on kantud ELi kalalaevade registrisse, ja laevadele, mis püüavad kala pelaagilise meriahvena paindlikkuskava alusel, kui laevadest on teatatud NEAFCile vastavalt kehtestatud korrale. Lisaks ei tohi laev olla kantud ühtegi piirkondliku kalavarude majandamise organisatsiooni poolt ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga tegelevate laevade nimekirja.

1.2.   Laev vastab nõuetele, kui laevaomaniku, kapteni ega laeva enda suhtes ei ole Gröönimaa kalapüügipiirkonnas rakendatud kalapüügikeeldu. Need tingimused peavad olema täidetud enne lepingust tulenevaid kohustusi.

2.   Kalapüügiloa taotlus

2.1.   Kuni kalapüügilubade elektroonilise süsteemi ühise rakendamiseni mõlema lepinguosalise poolt, esitatakse kalapüügiloataotlus järgmisel viisil.

2.2.   ELi pädev asutus esitab Gröönimaa pädevale asutusele elektrooniliselt (kollektiivse) kalapüügiloa taotluse iga laeva kohta, kes soovib lepingu alusel kala püüda. Taotlus esitatakse Gröönimaa pädeva asutuse poolt selleks ettenähtud vormil, mille näidis on esitatud 1. liites. ELi laevad, millel on sama omanik või esindaja, võivad esitada kollektiivse kalapüügiloa taotluse tingimusel, et kõnealused laevad sõidavad ühe ja sama liikmesriigi lipu all.

2.3.   Koos kalapüügiloataotlusega esitatakse tõend loatasu maksmise kohta taotletud liikide ja koguse eest vastavalt käesoleva peatüki punktile 7.

2.4.   Kehtiva protokolli raames esitatud esimese kalapüügiloa taotluse puhul või kui asjaomast laeva on hiljuti (12 või vähema kuu jooksul) tehniliselt muudetud, peab taotlusele olema lisatud üksikasjalik asjakohase resolutsiooniga digitaalne värvifoto (vähemalt 10 × 15 cm) laevast külgvaates, kus laevakerel on näha laeva nimi ja pardatähis.

2.5.   Kui Gröönimaa pädeva asutuse arvates on taotlus puudulik või ei vasta muul moel punktides 1, 2.2, 2.3 ja 2.4 sätestatud tingimustele, teatab ta põhjustest ELi pädevale asutusele võimalikult kiiresti ning igal juhul seitsme tööpäeva jooksul pärast seda, kui Gröönimaa kalapüügiloa taotluse kätte sai.

3.   Kalapüügiloa väljastamine

3.1.   Gröönimaa pädev asutus edastab kalapüügiloa elektrooniliselt ELi pädevale asutusele kümne tööpäeva jooksul pärast taotluse esitamist. Elektrooniliselt edastatud kalapüügiluba on protokolli ja selle lisa kohaldamisel samaväärne kalapüügiloa originaaliga.

3.2.   Igale kalapüügiloale märgitakse kogus, mida on lubatud püüda. Kollektiivse taotluse alusel välja antud kalapüügiloale märgitakse liigi koguhulk, mille eest on makstud kalapüügiloa tasu, ja lisatakse märkus: „lubatud kogus, mida tuleb jagada järgmiste laevadega: (kõigi kollektiivsel taotlusel loetletud laevade nimed)”.

3.3.   Kalapüügiluba või selle koopia peab alati pardal olema ja see tuleb esitada Gröönimaa pädeva asutuse nõudel.

4.   Kalapüügiloa muutmine

4.1.   Kalapüügiloal (kalapüügilubadel) märgitud lubatud koguse muutmiseks tuleb esitada uus taotlus.

4.2.   Ilma et see piiraks punkti 4.3 kohaldamist, peab laev, juhul kui muudatus on seotud kalapüügiloaga lubatud koguste ületamisega, maksma lubatud kogust ületava koguse eest tasu, mis vastab kolmekordsele summale, mis on sätestatud punktis 7.1. Sellele laevale ei anta uut kalapüügiluba enne, kui ta ei ole ületatud koguste eest maksnud.

4.3.   Erandjuhtudel, kui ELi asjaomaste liikide kalapüügivõimalused ei ole ammendatud, ja ainult selleks, et vältida protokolli alusel väljastatud kalapüügiloa kohaselt Gröönimaa kalapüügipiirkonnas kalastavate ELi laevade püügitegevuse katkemist, peab lipuriik, kelle laev tõenäoliselt ületab lubatud püügikogust, teatama viivitamata Gröönimaa pädevale asutusele (ja saatma teate koopia ELi pädevale asutusele) kavatsusest esitada ametlik taotlus uue kalapüügiloa taotlemiseks sama liigi täiendava koguse jaoks. Laeval lubatakse jätkata kalapüüki tingimusel, et laevaomanik esitab Gröönimaa pädevale asutusele 24 tunni jooksul pärast lipuriigi teadet tõendi asjakohase tasu maksmise kohta ja tingimusel, et uue kalapüügiloa taotlus esitatakse Gröönimaa pädevale asutusele viie tööpäeva jooksul pärast lipuriigi teadet vastavalt punktis 2 sätestatud korrale. Kõnealuste sätete täitmata jätmise korral kohaldatakse laeva suhtes punktis 4.2 sätestatud menetlust.

5.   Kalapüügiloa edasiandmine

5.1.   Kalapüügiluba antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.

5.2.   Piiratud arvul juhtudel ja ELi pädeva asutuse taotluse korral võib laeva kalapüügiloa siiski asendada mõnele muule ELi laevale antava uue kalapüügiloaga. Asendamine toimub ELi pädeva asutuse kaudu esitatud taotluse alusel. Uuele kalapüügiloale märgitakse kogus, mida on lubatud püüda ja mis vastab liigi kogusele, mille eest on kalapüügiloa tasu juba makstud ja millest on maha arvatud eelmise laeva poolt juba välja püütud kogused.

5.3.   Asendatud kalapüügiluba kaotab kehtivuse päeval, mil Gröönimaa pädev asutus väljastab uue loa.

6.   Kalapüügiloa kehtivusaeg

6.1.   Kalapüügiload kehtivad väljaandmise kuupäevast kuni selle kalendriaasta lõpuni, mil need välja anti.

6.2.   Moivapüügi puhul antakse kalapüügiload välja 20. juunist kuni 31. detsembrini ning ka järgneva aasta 1. jaanuarist kuni 30. aprillini.

6.3.   Kui kalastusaasta alguseks ei ole vastu võetud ELi õigusakte, millega määratakse kindlaks ELi laevade jooksva aasta kalapüügivõimalused püügipiirangutega vetes, võivad ELi kalalaevad, kellel oli lubatud püüda kala eelneva kalastusaasta 31. detsembril, jätkata oma tegevust sama kalapüügiloa alusel ka aastal, mille kohta ei ole õigusakte vastu võetud, tingimusel et kalapüük on teaduslike nõuannete kohaselt lubatud. Eelneva aasta kalapüügiloal märgitud kvoodist lubatakse ajutiselt kasutada üht kaheteistkümnendikku kuu kohta, tingimusel et kvoodi eest tasutakse kehtiv kalapüügiloa tasu. Ajutisi kvoote võidakse korrigeerida lähtudes teaduslikest nõuannetest ja konkreetse kalapüügipiirkonna tingimustest.

6.4.   Hariliku süvameregarneeli püügiloa kasutamata kogusest asjaomase aasta 31. detsembri seisuga võib ELi pädeva asutuse taotluse korral järgmisse aastasse üle kanda kuni 5 % püügiloa algsest kogusest, kui selline ülekanne on teaduslike nõuannete kohaselt lubatud. Ülekantud kogus kasutatakse ära järgneva aasta 30. aprilliks.

7.   Kalapüügiloa tasu, selle maksmine ja tagasimaksmine

7.1.   Kalapüügiloa tasud ELi laevade jaoks on järgmised:

| Liik | eurot tonni kohta ajavahemikul 2016–2017 | eurot tonni kohta ajavahemikul 2018–2020 |
| --- | --- | --- |
| Tursk | 132,63 | 142,11 |
| Pelaagiline meriahven | 78,11 | 83,68 |
| Põhjalähedane meriahven | 78,11 | 83,68 |
| Süvalest | 190,11 | 203,68 |
| Harilik süvameregarneel idas | 73,68 | 78,95 |
| Harilik süvameregarneel läänes | 117,89 | 126,32 |
| Moiva | 7,00 | 7,50 |

Liik

eurot tonni kohta ajavahemikul 2016–2017

eurot tonni kohta ajavahemikul 2018–2020

Tursk

132,63

142,11

Pelaagiline meriahven

78,11

83,68

Põhjalähedane meriahven

78,11

83,68

Süvalest

190,11

203,68

Harilik süvameregarneel idas

73,68

78,95

Harilik süvameregarneel läänes

117,89

126,32

Moiva

7,00

7,50

7.2.   Enne käesoleva protokolli kohaldamise algust esitab Gröönimaa pädev asutus ELile andmed valitsuse pangakonto(de) kohta, mida laevaomanikud kasutavad kõikide maksete tegemisel protokolli kehtivusaja jooksul. Gröönimaa pädev asutus teavitab ELi pädevat asutust mis tahes muudatustest vähemalt kaks kuud ette.

7.3.   Tasud hõlmavad kõiki riiklikke ja kohalikke kalapüügiga seotud makse ning pankade kehtestatud ülekandetasusid. Kui laev ei ole ülekandetasu maksnud, tuleb see summa tasuda kõnealuse laeva järgmise kalapüügiloa taotlusega ja see on uue kalapüügiloa väljaandmise eeltingimus.

7.4.   Kui lubatud kogust ei püüta, siis ei hüvitata laevaomanikule lubatud kogusele vastavat tasu.

7.5.   Juhul kui kohaldatakse protokolli artiklit 9 või artiklit 11, mistõttu laev ei saa kalendriaasta jooksul püüda mis tahes osa lubatud kogusest, või juhul kui kalapüügiloataotlust ei rahuldata, maksab Gröönimaa pädev asutus kalapüügiloa tasu omanikule täielikult tagasi 60 kalendripäeva jooksul pärast tagasimaksetaotluse esitamist.

7.6.   Kaaspüügi eest kalapüügiloa tasu ei maksta.

8.   Liikide baashinnad on järgmised:

| Liik | Hind eluskaalu tonni kohta (eurodes) |
| --- | --- |
| Tursk | 1 800 |
| Pelaagiline meriahven | 1 700 |
| Põhjalähedane meriahven | 1 700 |
| Süvalest | 4 375 |
| Harilik süvameregarneel | 3 240 |
| Moiva | 190 |
| Pikksabalased | 975 |
| Kaaspüük | 1 990 |

Liik

Hind eluskaalu tonni kohta (eurodes)

Tursk

1 800

Pelaagiline meriahven

1 700

Põhjalähedane meriahven

1 700

Süvalest

4 375

Harilik süvameregarneel

3 240

Moiva

190

Pikksabalased

975

Kaaspüük

1 990

III PEATÜKK

TEHNILISED KAITSEMEETMED

1.   Enne protokolli ajutist kohaldamist teeb Gröönimaa pädev asutus ELi pädevale asutusele kättesaadavaks ingliskeelse versiooni Gröönimaa asjaomastest õigusaktidest, milles käsitletakse seiret, kontrolli, järelevalvet ja tehnilisi kaitsemeetmeid.

IV PEATÜKK

SEIRE, KONTROLL JA JÄRELEVALVE

1. jagu

Püügi registreerimine ja aruandlus

1.   Ilma et see piiraks aruandluskohustust lipuriigi kalapüügiseirekeskuse ees ja kuni elektroonilise aruandlussüsteemi ühise rakendamiseni mõlema lepinguosalise poolt, esitavad lepingu kohaselt kalastamiseks loa saanud ELi laevad Gröönimaa pädevale asutusele oma püügiaruande järgmisel viisil. Elektroonilise aruandlussüsteemi kasutuselevõtmisel asendab see 1., 2. ja 3. jaos sätestatud elektroonilisi vahendeid.

2.   Lepingu kohaselt kala püüdvate ELi kalalaevade kaptenid peavad püügipäevikut laeva toimingute kohta iga püügireisi ajal Gröönimaa kalapüügipiirkonda, märkides liikide kaupa ära kõik püütud, pardal hoitavad või protokolli artikli 3 lõike 4 kohaselt tagasiheidetud kogused, mille eluskaalu ekvivalent ületab 50 kg. Taotluse korral saadab Gröönimaa pädev asutus asjakohased sihtliike ja püügivahendeid käsitlevad püügipäevikud laeva esindajale (agendile), kes on märgitud 1. liite kohasel kalapüügiloa taotlusel. Kõik püügipäeviku tüüpide näidised peavad olema kättesaadavad ka ELi pädevale asutusele ja asjaomaste lipuriikide kalapüügiseirekeskustele. Kui püügipäeviku vormi on muudetud, teavitatakse sellest viivitamata ELi pädevat asutust ja asjaomase lipuriigi kalapüügiseirekeskust ning neile esitatakse püügipäeviku uus versioon.

3.   Kapten täidab püügipäevikut loomuste kaupa, märkides ära iga loomusega seonduva väljapüügi ja tagasiheite iga päeva eest, mil ELi kalalaev tegutseb Gröönimaa kalapüügiloa alusel.

4.   Püügipäevik täidetakse loetavalt, trükitähtedega ja selle allkirjastab laeva kapten.

5.   Kapten vastutab püügipäevikus registreeritud ja edastatud andmete täpsuse eest.

6.   Pärast iga püügireisi saadetakse püügipäeviku koopia Gröönimaa pädevale asutusele kümne päeva jooksul pärast sadamasse saabumist, kas posti, e-posti või faksi teel. Kapten saadab püügipäeviku koopia ka lipuriigile.

7.   Gröönimaa pädeva asutuse taotluse korral edastab kapten võimaluse piires ka täiendavad andmed lossimise kohta.

8.   Kui ELi laev ei ole täitnud püügiaruandeid käsitlevaid nõudeid, on Gröönimaa pädeval asutusel õigus peatada olemasolev kalapüügiluba seni, kuni püügiaruandluse nõuded on täidetud. Korduva rikkumise puhul võib Gröönimaa pädev asutus keelduda asjaomase laeva kalapüügiloa uuendamisest. Sellest teavitatakse ELi pädevat asutust ja lipuriiki.

9.   Lepinguosalised püüavad võtta võimalikult kiiresti kasutusele elektroonilise aruandlussüsteemi ELi laevade püügitegevuse registreerimiseks Gröönimaa kalapüügipiirkonnas, järgides ühist kokkulepet süsteemi haldamise ja rakendamise suuniste kohta. Kõnealune elektrooniline aruandlussüsteem võimaldab vahetada andmeid (loetelu ei ole ammendav) laeva asukoha, püügi, püügitegevuse ja kalapüügilubade kohta.

10.   Gröönimaa pädev asutus teatab ELi pädevale asutusele igal aastal ja/või ELi pädeva asutuse taotluse korral kolmandate riikide laevade poolt Gröönimaa kalapüügipiirkonnas protokolliga hõlmatud püügivõimaluste raames püütud kogused.

2. jagu

Kalapüügi piirkonda sisenemine ja sealt lahkumine

1.   Kooskõlas asjaomaste siseriiklike kalandusalaste õigusaktidega (1) edastab iga ELi laeva kapten, kelle laev kalastab Gröönimaa kalapüügipiirkonnas või kavatseb kalastamise eesmärgil Gröönimaa kalapüügipiirkonda siseneda, Gröönimaa pädevale asutusele elektrooniliselt e-kirja või faksi teel, järgmised aruanded ja teatised:

| a) | teade saabumise kohta – esitatakse Gröönimaa pädevale asutusele hiljemalt viis päeva enne saabumiskuupäeva. Kõigist teate hilisematest muudatustest tuleb Gröönimaa pädevat asutust viivitamata teavitada; |
| --- | --- |

a)

teade saabumise kohta – esitatakse Gröönimaa pädevale asutusele hiljemalt viis päeva enne saabumiskuupäeva. Kõigist teate hilisematest muudatustest tuleb Gröönimaa pädevat asutust viivitamata teavitada;

| b) | teade püügitegevuse kohta – esitatakse mitte varem kui 24 tundi ja mitte hiljem kui 12 tundi enne püügitegevuse algust; |
| --- | --- |

b)

teade püügitegevuse kohta – esitatakse mitte varem kui 24 tundi ja mitte hiljem kui 12 tundi enne püügitegevuse algust;

| c) | teade püügitegevuse kohta – esitatakse enne sadamast lahkumist, et suunduda Gröönimaa kalapüügipiirkonda, kus sadam asub, või enne territooriumil asuvast mahalaadimiskohast lahkumist, eesmärgiga jätkata kalapüüki; |
| --- | --- |

c)

teade püügitegevuse kohta – esitatakse enne sadamast lahkumist, et suunduda Gröönimaa kalapüügipiirkonda, kus sadam asub, või enne territooriumil asuvast mahalaadimiskohast lahkumist, eesmärgiga jätkata kalapüüki;

| d) | iganädalane püügiaruanne – esitatakse kogu perioodi jooksul, mil kalalaev kala püüab, st alates teatise esitamisest püügitegevuse kohta kuni teatise esitamiseni püügitegevuse lõpetamise kohta; iganädalane püügiaruanne esitatakse igal esmaspäeval enne kella 1000 UTC. Esimene iganädalane püügiaruanne hõlmab ajavahemikku alates saabumisest Gröönimaa kalapüügipiirkonda või alates väljumisest Gröönimaa kalapüügipiirkonna sadamast kuni järgmise pühapäeva kella 2400-ni UTC. Järgmised iganädalased püügiaruanded hõlmavad ajavahemikku esmaspäeva kella 0000-st UTC kuni pühapäeva kella 2400-ni (UTC). Kui laevale antud kalapüügivõimalused või Gröönimaa kvoote käsitlevas korralduses sätestatud lubatud kogupüük hakkavad ammenduma, on asutusel Grønlands Fiskerilicenskontrol õigus taotleda, et asjaomased laevad esitaksid igapäevase püügiaruande, mis sisaldab sama teavet nagu iganädalane püügiaruanne. Sellisel juhul iganädalast püügiaruannet ja asukohateateid ei esitata; |
| --- | --- |

d)

iganädalane püügiaruanne – esitatakse kogu perioodi jooksul, mil kalalaev kala püüab, st alates teatise esitamisest püügitegevuse kohta kuni teatise esitamiseni püügitegevuse lõpetamise kohta; iganädalane püügiaruanne esitatakse igal esmaspäeval enne kella 1000 UTC. Esimene iganädalane püügiaruanne hõlmab ajavahemikku alates saabumisest Gröönimaa kalapüügipiirkonda või alates väljumisest Gröönimaa kalapüügipiirkonna sadamast kuni järgmise pühapäeva kella 2400-ni UTC. Järgmised iganädalased püügiaruanded hõlmavad ajavahemikku esmaspäeva kella 0000-st UTC kuni pühapäeva kella 2400-ni (UTC). Kui laevale antud kalapüügivõimalused või Gröönimaa kvoote käsitlevas korralduses sätestatud lubatud kogupüük hakkavad ammenduma, on asutusel Grønlands Fiskerilicenskontrol õigus taotleda, et asjaomased laevad esitaksid igapäevase püügiaruande, mis sisaldab sama teavet nagu iganädalane püügiaruanne. Sellisel juhul iganädalast püügiaruannet ja asukohateateid ei esitata;

| e) | teade lahkumise kohta – teate esitavad Gröönimaa kalapüügipiirkonnast lahkuda kavatsevad kalalaevad mitte hiljem kui 48 tundi enne lahkumist; |
| --- | --- |

e)

teade lahkumise kohta – teate esitavad Gröönimaa kalapüügipiirkonnast lahkuda kavatsevad kalalaevad mitte hiljem kui 48 tundi enne lahkumist;

| f) | teade püügitegevuse lõpetamise kohta – teate esitavad kalalaevad enne Gröönimaa kalapüügipiirkonnast lahkumist; |
| --- | --- |

f)

teade püügitegevuse lõpetamise kohta – teate esitavad kalalaevad enne Gröönimaa kalapüügipiirkonnast lahkumist;

| g) | teade püügitegevuse lõpetamise kohta – teate esitavad kalalaevad enne saabumist Gröönimaa kalapüügipiirkonna sadamasse või mahalaadimiskohta. |
| --- | --- |

g)

teade püügitegevuse lõpetamise kohta – teate esitavad kalalaevad enne saabumist Gröönimaa kalapüügipiirkonna sadamasse või mahalaadimiskohta.

3. jagu

Lossimine ja ümberlaadimine

1.   ELi laeva kapten või esindaja (agent), kes soovib Gröönimaa kalapüügipiirkonnas püütud saaki Gröönimaa sadamas lossida või ümberlaadida, teatab sellest Gröönimaa pädevale asutusele vastavalt asjaomastele kalandusalastele õigusaktidele.

2.   Vähemalt 72 tundi enne lossimist või ümberlaadimist esitatakse järgmised teated:

| a) | mahalaadiva laeva tunnusandmed; |
| --- | --- |

a)

mahalaadiva laeva tunnusandmed;

| b) | sadam, kus ümberlaadimine või lossimine toimub, vastavalt FAO sadamakoodide loetelule; |
| --- | --- |

b)

sadam, kus ümberlaadimine või lossimine toimub, vastavalt FAO sadamakoodide loetelule;

| c) | lossimise või ümberlaadimise kavandatud kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

lossimise või ümberlaadimise kavandatud kuupäev ja kellaaeg;

| d) | iga lossitava või ümberlaaditava liigi (väljendatuna FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna); |
| --- | --- |

d)

iga lossitava või ümberlaaditava liigi (väljendatuna FAO kolmetähelise koodi alusel) kogus (väljendatuna eluskaalu kilogrammides või vajaduse korral kalade arvuna);

| e) | saagi kasutus pärast lossimist või ümberlaadimist (kui see on teada), st turg, erasektori tarbimine, muu; |
| --- | --- |

e)

saagi kasutus pärast lossimist või ümberlaadimist (kui see on teada), st turg, erasektori tarbimine, muu;

| f) | ümberlaadimise korral vastuvõtva kalalaeva tunnusandmed ja tüüp. |
| --- | --- |

f)

ümberlaadimise korral vastuvõtva kalalaeva tunnusandmed ja tüüp.

3.   Ümberlaadimiseks peab olema eelnev luba, mille Gröönimaa väljastab laeva kaptenile või omanikule 24 tunni jooksul pärast eespool osutatud teatamist.

4.   Kapten ja/või tema esindaja vastutavad/vastutab lossimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioonis registreeritud ja edastatud andmete täpsuse eest.

4. jagu

Laevaseire satelliitsüsteem

1.   Laevade asukohateated – Laevaseiresüsteem

1.1.   ELi laevad, kes kalastavad lepingu kohase kalapüügiloa alusel Gröönimaa kalapüügipiirkonnas või Gröönimaa kvoodi alusel NEAFCi vetes (nagu on sätestatud 4. liites), peavad olema varustatud täielikult toimiva satelliitseireseadmega (laevaseiresüsteem), mis on paigaldatud pardale ja tagab laeva asukohaandmete pideva automaatse edastamise maismaal asuvale laeva lipuriigi kalapüügi seirekeskusele mitte harvem kui üks kord tunnis.

1.2.   Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele.

1.3.   Kui leitakse, et laev kalastab Gröönimaa kalapüügipiirkonnas ilma täielikult toimiva laevaseiresüsteemita ning käesoleva jao punkti 3 nõuded ei ole täidetud, on Gröönimaa kohalikul valitsusel õigus peatada otsekohe kõnealuse kalalaeva kalapüügiluba. Gröönimaa pädev asutus saadab teate viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskusele. Kalapüügiloa peatamisest teavitatakse viivitamata ELi pädevat asutust ja lipuriiki.

1.4.   Iga asukohateade peab olema vormindatud vastavalt 3. liite nõuetele ja sisaldama järgmist:

| a) | laeva tunnusandmed; |
| --- | --- |

a)

laeva tunnusandmed;

| b) | laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), määramisviga alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %; |
| --- | --- |

b)

laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkuskraad, laiuskraad), määramisviga alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %;

| c) | asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg; |
| --- | --- |

c)

asukohateate registreerimise kuupäev ja kellaaeg;

| d) | laeva kiirus ja kurss. |
| --- | --- |

d)

laeva kiirus ja kurss.

1.5.   Esimene Gröönimaa kalapüügipiirkonnas registreeritud asukoht märgistatakse koodiga „ENT”. Kõik järgmised asukohad märgistatakse koodiga „POS”, välja arvatud esimene asukoht, mis on registreeritud pärast Gröönimaa kalapüügipiirkonnast väljumist ja märgistatakse koodiga „EXI”.

1.6.   Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab asukohateadete automaatse edastamise, vajaduse korral edastatakse asukohateated käsitsi. Asukohateated edastatakse, salvestatakse ja säilitatakse turvaliselt ning neid tuleb kolme aasta jooksul alles hoida.

2.   Laevaseiresüsteemi terviklikkus

2.1.   Laevaseiresüsteemi tark- ja riistvarakomponendid peavad olema võltsimisekindlad, st mitte võimaldama valeandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla võimalik käsitsi välja lülitada. Süsteem peab olema täisautomaatne ja kogu aeg töökorras, olenemata keskkonnatingimustest. Satelliitseireseadet on keelatud hävitada, kahjustada, töökorrast välja viia või mõnel muul viisil mõjutada. Laeva kapten tagab alati eelkõige selle, et:

| a) | tema laeva seiresüsteem on täielikult töökorras ja asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele; |
| --- | --- |

a)

tema laeva seiresüsteem on täielikult töökorras ja asukohateated edastatakse nõuetekohaselt lipuriigi kalapüügiseirekeskusele;

| b) | andmeid ei manipuleerita; |
| --- | --- |

b)

andmeid ei manipuleerita;

| c) | miski ei takista satelliitseireseadmega ühendatud antenni või antennide tööd; |
| --- | --- |

c)

miski ei takista satelliitseireseadmega ühendatud antenni või antennide tööd;

| d) | miski ei katkesta satelliitseireseadme energiavarustust ning |
| --- | --- |

d)

miski ei katkesta satelliitseireseadme energiavarustust ning

| e) | satelliitseireseadmeid ei ole lahti ühendatud. |
| --- | --- |

e)

satelliitseireseadmeid ei ole lahti ühendatud.

2.2.   Laevaseiresüsteemis avastatud mis tahes muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on häirida süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, kannab vastutust kalapüügiluba omava kalalaeva kapten. Rikkumise korral rakendatakse selle lepinguosalise sätestatud karistusi, kelle vetes rikkumine aset leidis, vastavalt kõnealuse lepinguosalise kehtivatele õigusaktidele.

3.   Teabe edastamine laeva poolt laevaseiresüsteemi rikke korral

3.1.   Laevaseiresüsteemi rikke korral Gröönimaa kalapüügipiirkonnas tuleb süsteem parandada või välja vahetada 30 kalendripäeva jooksul pärast lipuriigi teavitamist. ELi pädevat asutust teavitatakse kõnealusest asjaolust niipea kui võimalik.

3.2.   Eespool nimetatud ajavahemiku jooksul peab laev edastama lipuriigi kalapüügiseirekeskusele käesoleva jao punkti 1.4 kohase asukohateate käsitsi muude kättesaadavate teavitamisvahendite kaudu, eelkõige e-posti, raadio või faksi teel. Käsitsi edastatavate teadete edastussagedus on vähemalt üks asukoht iga nelja tunni jooksul.

3.3.   Pärast nimetatud ajavahemikku ei lubata laeval enam Gröönimaa kalapüügipiirkonnas kala püüda.

4.   Asukohateadete turvaline edastamine kalapüügiseirekeskuste vahel

4.1.   Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab asjaomaste laevade asukohateated automaatselt Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele.

4.2.   Mõlema lepinguosalise kalapüügiseirekeskused vahetavad omavahel kontaktandmeid, nt e-posti aadresse, faksi, teleksi ja telefoni numbreid, ning hoiavad üksteist vahetult kursis nende kontaktandmete muutumisega.

4.3.   Ilma et see piiraks edasiste täiustuste rakendamist, edastatakse asukohateateid asjaomaste kalapüügiseirekeskuste ja lipuriikide vahel elektrooniliselt, kasutades HTTPS-protokolli. Gröönimaa ametiasutused ja asjaomase lipuriigi kalapüügiseirekeskus vahetavad omavahel sertifikaate.

4.4.   Kõnealuse lepingu kohaselt Gröönimaale edastatud seireandmeid ei tohi mitte mingil tingimusel avaldada konkreetseid laevu tuvastada võimaldaval viisil muudele ametiasutustele kui kalanduse kontrolli- ja järelevalveasutused.

4.5.   Ilma et see piiraks eelmise punkti kohaldamist, võib laevaseiresüsteemi andmeid kasutada teadus- ja uurimistegevuse eesmärgil, tingimusel et kasutajad ei avalda kõnealust teavet konkreetseid laevu tuvastada võimaldaval viisil.

5.   Teabevahetussüsteemi tõrked

5.1.   Gröönimaa pädev asutus ja ELi lipuriigi kalapüügiseirekeskused tagavad, et nende elektroonilised seadmed ühilduvad ning teavitavad üksteist viivitamata kõikidest riketest teabevahetussüsteemis ja asukohateate saamisel, et leida võimalikult kiire tehniline lahendus.

5.2.   Kalapüügiseirekeskuste vahelised sidehäired ei mõjuta laevade tegevust.

5.3.   Kõik rikke ajal edastamata jäänud teated saadetakse niipea, kui taastatakse side asjaomaste kalapüügiseirekeskuste vahel.

6.   Kalapüügiseirekeskuse hooldus

6.1.   Kalapüügiseirekeskuse korralistest hooldustöödest (hoolduskava), mis võivad mõjutada laevaseiresüsteemi andmete vahetamist, tuleb teist kalapüügiseirekeskust teavitada vähemalt 72 tundi enne hooldustööde algust, märkides võimaluse korral hoolduse kuupäeva ja kestuse. Ettekavandamata hooldustööde puhul edastatakse vastav teave teisele kalapüügiseirekeskusele nii kiiresti kui võimalik.

6.2.   Hoolduse kestel võib laevaseiresüsteemi andmete edastamise katkestada kuni süsteemi taas töökorda seadmiseni. Asjaomased laevaseiresüsteemi andmed tehakse kättesaadavaks vahetult pärast hooldustööde lõppu.

6.3.   Kui hooldustööd kestavad üle 24 tunni, edastatakse laevaseiresüsteemi andmed teisele kalapüügiseirekeskusele, kasutades selleks vastastikku kokku lepitud alternatiivset elektroonilist viisi.

6.4.   Gröönimaa teavitab oma pädevaid seire-, kontrolli-ja järelevalvetalitusi, et ELi laevad ei edasta laevaseiresüsteemi andmeid Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele mitte seadust rikkudes, vaid et tegemist on hooldustöödega ühes kalapüügiseirekeskuses.

5. jagu

Inspekteerimine merel või sadamas

1.   Kalapüügiluba omavaid ELi laevu inspekteerivad Gröönimaa kalapüügipiirkonnas või sadamas Gröönimaa laevad ja inspektorid, kes on rahvusvahelise konventsiooni kohaselt selgesti tuvastatavad.

2.   Enne pardale tulekut teavitab volitatud inspektor ELi laeva oma inspekteerimiskavatsusest. Enne inspekteerimise alustamist peab inspektor tõendama oma isikut ja ametit.

3.   Inspektor jääb ELi laevale üksnes inspekteerimisega seotud ülesannete täitmise ajaks. Inspekteerimisel püüab ta avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.

4.   Inspekteerimist sadamas teostatakse FAO meetmete ja asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide sadamariigi meetmete kohaselt.

5.   Gröönimaa pädev asutus võib lubada ELil inspekteerimist jälgida.

6.   ELi laeva kapten aitab Gröönimaa inspektorit pardale tulekul ja inspekteerimise teostamisel.

7.   Inspektor ei takista ELi laeva kaptenil sidepidamist lipuriigi ja/või laevaomanikuga. Kaptenilt ei nõuta tundliku äriteabe avaldamist avalike raadiokanalite kaudu.

8.   Iga inspekteerimise lõpus koostab inspektor inspekteerimisaruande. ELi laeva kaptenil on õigus lisada inspekteerimisaruandele oma kommentaarid. Inspekteerimisaruande allkirjastab selle koostanud inspektor ja ELi laeva kapten. Kui kapten keeldub alla kirjutamast, peab ta keeldumist kirjalikult põhjendama ja inspektor lisab kande „keeldus alla kirjutamast”.

9.   Inspektor väljastab enne laevalt lahkumist ELi laeva kaptenile inspekteerimisaruande koopia. Ilma et see piiraks 7. jao punkti 1 kohaldamist, saadab Gröönimaa pädev asutus inspekteerimisaruande elektroonilise koopia ELi pädevale asutusele ning lipuriigile kaheksa kalendripäeva jooksul pärast inspekteerimist. Vajaduse korral tehakse kõnealune teave kättesaadavaks asjaomastele piirkondlikele kalandusorganisatsioonidele.

6. jagu

Vaatluskava

1.   Gröönimaa kalapüügipiirkonnas toimuva püügitegevuse suhtes kohaldatakse Gröönimaa õigusaktides sätestatud vaatluskava. Gröönimaa kalapüügipiirkonnas kalapüügiluba omavate ELi kalalaevade kaptenid teevad Gröönimaa pädevate asutustega koostööd vaatlejate pardale võtmiseks.

2.   Vaatleja töötasu ja sotsiaalmaksu maksavad Gröönimaa pädevad asutused.

3.   Vaatleja võetakse pardale Gröönimaa pädeva asutuse ja laevaomaniku vahel kokku lepitud sadamas. Kui vaatleja pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva kolme tunni jooksul kohale ei tule, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laev võib sadamast lahkuda ja alustada püügitegevust.

4.   Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja

| a) | käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust; |
| --- | --- |

a)

käituma nii, et tema tegevus ei segaks ega piiraks püügitegevust;

| b) | suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning |
| --- | --- |

b)

suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse ning

| c) | arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega. |
| --- | --- |

c)

arvestama kõigi laevadokumentide konfidentsiaalsusega.

5.   Vaatleja täidab ainult järgmisi ülesandeid:

| a) | kontrollib püügipäeviku kandeid, sh saagi liigilist koostist, koguseid, eluskaalu ja töödeldud kala kaalu, loomust ja laevaseiresüsteemi aruandeid; |
| --- | --- |

a)

kontrollib püügipäeviku kandeid, sh saagi liigilist koostist, koguseid, eluskaalu ja töödeldud kala kaalu, loomust ja laevaseiresüsteemi aruandeid;

| b) | koostab üksikasjaliku aruande laeva igapäevase tegevuse kohta, olenemata sellest, kas kalapüük toimus või mitte; |
| --- | --- |

b)

koostab üksikasjaliku aruande laeva igapäevase tegevuse kohta, olenemata sellest, kas kalapüük toimus või mitte;

| c) | märgib iga loomuse kohta püügivahendi tüübi, võrgusilma suuruse, saagi ja püügikoormuse andmed, koordinaadid, sügavuse, püügivahendi kasutamise kestuse ning saagi, vette tagasi lastud ja alamõõduliste kalade liigilise koostise ning |
| --- | --- |

c)

märgib iga loomuse kohta püügivahendi tüübi, võrgusilma suuruse, saagi ja püügikoormuse andmed, koordinaadid, sügavuse, püügivahendi kasutamise kestuse ning saagi, vette tagasi lastud ja alamõõduliste kalade liigilise koostise ning

| d) | jälgib satelliitseiresüsteemi toimimist ja annab teada kõikidest süsteemi töö katkemistest ja häiretest. |
| --- | --- |

d)

jälgib satelliitseiresüsteemi toimimist ja annab teada kõikidest süsteemi töö katkemistest ja häiretest.

6.   Iga laev tagab vaatleja toitlustamise ja majutamise laeva juhtkonnale ette nähtud tasemel.

7.   Kapten teeb vaatlejaga koostööd ja osutab abi, mis on vajalik vaatleja kohustuste täitmiseks. Selline koostöö hõlmab vaatlejale vajaliku juurdepääsu võimaldamist pardal hoitavale saagile, sealhulgas saagile, mis on kavas vette tagasi lasta.

8.   Kui vaatleja üleminek ühelt laevalt teisele toimub merel, peab see toimuma päevasel ajal, ohututes tingimustes, kogenud meeskonna kaasabil, kalandusalase vaatleja täielikul nõusolekul ja üldiselt parimates ohutustingimustes.

9.   Merel ühelt laevalt teisele ülemineku korral teeb laeva kapten igakülgset koostööd, et tagada vaatleja ohutus.

10.   Vaatleja aruanne

10.1.   Enne laevalt lahkumist esitab vaatleja oma vaatluste aruande laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandele oma kommentaarid. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten. Kapten saab vaatleja aruande koopia.

10.2.   ELi pädeva asutuse või lipuriigi taotluse korral edastab Gröönimaa pädev asutus neile vaatleja aruande koopia kaheksa tööpäeva jooksul.

7. jagu

Rikkumised

1.   Rikkumiste menetlemine

1.1.   Käesoleva lisa sätete kohaselt kalapüügiluba omava ELi kalalaeva poolt Gröönimaa kalapüügipiirkonnas teostatud mis tahes rikkumine peab olema märgitud inspekteerimisaruandes.

1.2.   Inspekteerimisaruande allkirjastamine kapteni poolt ei piira kapteni ja/või laevaomaniku õigust kaitsele talle süüks pandud rikkumise puhul.

1.3.   Mis tahes rikkumise puhul, mille on Gröönimaa kalapüügipiirkonnas pannud toime lepingu kohast kalapüügiluba omav ELi laev, saadetakse Gröönimaa õigusaktides sätestatud korra kohaselt teave rikkumise määratluse ja kapteni või kalandusettevõtja suhtes sellisel juhul kohaldatava karistuse kohta otse laevaomanikule.

1.4.   Gröönimaa pädev asutus saadab inspekteerimisaruande ja rikkumisteate koopia ELi pädevale asutusele ja lipuliikmesriigile e-posti teel nii kiiresti kui võimalik.

1.5.   Kui rikkumist käsitlevate õigusaktidega on ette nähtud õigusmenetlus, tuleb enne selle algatamist ja tingimusel, et rikkumine ei kujuta endast kriminaalasja, püüda leida eeldatava rikkumise osas lahendus kokkuleppemenetluse teel nelja päeva jooksul pärast rikkumisteate esitamist. Kui kokkuleppemenetlust ei ole võimalik kohaldada, algatatakse kohtumenetlus.

2.   Laeva kinnipidamine

2.1.   Lepingu kohast kalapüügiluba omava ELi kalalaeva mis tahes põhjustel kinnipidamisest teatab Gröönimaa viivitamata ELi pädevale asutusele ja lipuriigile. Kõnealuses teatises esitatakse kinnipidamise põhjused ning sellele lisatakse rikkumist tõendavad dokumendid.

2.2.   Enne mis tahes meetme võtmist kinni peetud ELi laeva, selle kapteni, meeskonna või lasti suhtes, välja arvatud meetmed, mille eesmärk on kaitsta tõendeid, määrab Gröönimaa uurimise eest vastutava ametniku ja korraldab ELi pädeva asutuse taotluse korral teabekoosoleku ühe tööpäeva jooksul pärast laeva kinnipidamise põhjustest teavitamist. Kõnealusel koosolekul võivad osaleda laeva lipuriigi ja laevaomaniku esindaja.

3.   Karistused rikkumiste eest

3.1.   Rikkumise puhul kohaldatavad karistused kehtestab Gröönimaa vastavalt kehtivatele siseriiklike õigusaktidele.

3.2.   Kui rikkumine lahendatakse kokkuleppemenetluse korras, lähtutakse mis tahes rahalise karistuse määramisel Gröönimaa siseriiklikest õigusaktidest.

4.   Kohtumenetlus – Pangatagatis

4.1.   Kui kokkuleppemenetlus ei ole edukas ja rikkumisjuhtumi kohta esitatakse kaebus pädevale kohtuinstantsile, annab rikkumisega seotud laeva omanik Gröönimaa osutatud panka pangatagatise, mille summa määrab kindlaks Gröönimaa pädev asutus, nii et see kataks laeva peatamisega seotud kulusid, tõenäolist trahvi ja võimalikke rahalisi hüvitisi. Pangatagatist ei saa tagasi võtta enne kohtumenetluse lõppu. Kui kohtumenetlus kestab kauem kui neli aastat, selgitab Gröönimaa pädev asutus korrapäraselt ELi pädevale asutusele ja asjaomasele lipuriigile, milliseid samme on astutud kohtuotsuseni jõudmiseks.

4.2.   Pärast kohtuotsuse teatavakstegemist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule

| a) | täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud; |
| --- | --- |

a)

täielikult, kui ühtegi karistust ei määratud;

| b) | summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist. |
| --- | --- |

b)

summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.

4.3.   Kohtumenetlust alustatakse niipea, kui siseriiklik õigus seda võimaldab.

4.4.   Gröönimaa teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest 14 päeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.

5.   Laeva ja meeskonna vabastamine

5.1.   Pärast pangatagatise esitamist, trahvisummade maksmist või kokkuleppemenetlusest tulenevate kohustuste täitmist lubatakse ELi kalalaeval sadamast lahkuda ja jätkata kalapüüki.

V PEATÜKK

AJUTISED ÜHISETTEVÕTTED

1. jagu

Ajutiste ühisettevõtete ja muude ühisettevõtete projektide hindamise meetodid ja kriteeriumid

1.   Gröönimaa teavitab ELi pädevat asutust viivitamata kõigist võimalustest ajutiste ühisettevõtete ja muude ühisettevõtete loomiseks Gröönimaa ettevõtetega. ELi pädev asutus teavitab sellest kõiki ELi liikmesriike. Ühisettevõtte puhul hinnatakse esitatud projekte vastavalt käesoleva peatüki sätetele.

2.   Vastavalt lepingu artikli 10 punktile f esitab EL Gröönimaale võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt kümme tööpäeva enne ühiskomitee koosolekut tehnilise toimiku ELi ettevõtjaid kaasavate ajutiste ühisettevõtete ja muude ühisettevõtete loomist käsitlevate projektide kohta. Projektid esitatakse ELi pädevale asutusele ELi asjaomaste liikmesriikide ametiasutuste kaudu.

3.   Ühiskomitee esmane eesmärk on soodustada protokolli artikli 3 lõikes 1 loetletud liikide soovituslike kvootide täielikku kasutamist ELi laevade poolt. Kui ühiskomitee on teatava liigi suhtes leppinud ilma teadusliku põhjenduseta kokku väiksema aastase kalapüügivõimaluse, kui on sätestatud protokolli artikli 3 lõikes 1, jäetakse kõrvale projektid, milles käsitletakse ajutiste ühisettevõtete ja muude ühisettevõtete loomist nende liikide püüdmiseks sama kalendriaasta jooksul.

4.   Ühiskomitee hindab projekte, võttes arvesse järgmisi kriteeriume:

| a) | sihtliik/sihtliigid ja kalapüügipiirkond/kalapüügipiirkonnad; |
| --- | --- |

a)

sihtliik/sihtliigid ja kalapüügipiirkond/kalapüügipiirkonnad;

| b) | varude seisund lähtuvalt parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest ja ettevaatusprintsiibist; |
| --- | --- |

b)

varude seisund lähtuvalt parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest ja ettevaatusprintsiibist;

| c) | kavandatavale kalapüügitegevusele vastav tehnoloogia; |
| --- | --- |

c)

kavandatavale kalapüügitegevusele vastav tehnoloogia;

| d) | ajutiste ühisettevõtete puhul nende kogukestus ja kalapüügitegevuse kestus ning |
| --- | --- |

d)

ajutiste ühisettevõtete puhul nende kogukestus ja kalapüügitegevuse kestus ning

| e) | ELi laevaomaniku ja tema Gröönimaa partnerite varasem kalapüügikogemus. |
| --- | --- |

e)

ELi laevaomaniku ja tema Gröönimaa partnerite varasem kalapüügikogemus.

5.   Ühiskomitee esitab oma arvamuse projektide kohta pärast punkti 3 kohast hindamist.

6.   Protokolli artikli 3 lõikes 1 loetletud liikide puhul ei mõjuta ELi laevade poolt ajutiste ühisettevõtete ja muude ühisettevõtete raames püütud kogused kehtivaid kokkuleppeid püügikoguste jagamiseks ELi liikmesriikide vahel.

2. jagu

Ajutiste ühisettevõtete kalavarudele juurdepääsu tingimused

1.   Kalapüügiload

1.1.   Kui ajutise ühisettevõtte projekt on saanud ühiskomiteelt positiivse hinnangu, esitab asjaomane ELi laev (esitavad asjaomased ELi laevad) kalapüügiloa taotluse vastavalt II peatüki sätetele. Taotluses tuleb selgelt märkida, et tegemist on ajutise ühisettevõttega.

1.2.   Kalapüügiluba väljastatakse ajutise ühisettevõtte kestuse ajaks, kuid igal juhul ei kehti luba kauem kui ühe kalendriaasta.

1.3.   Kalapüügiloale peab olema selgelt märgitud, et püük toimub Gröönimaa ametiasutuste poolt eraldatud kalapüügivõimaluste raames, võttes arvesse Gröönimaa lubatud kogupüüki, kuid väljaspool protokolli artikli 3 lõikes 1 sätestatud kalapüügivõimalusi.

2.   Laevade asendamine

2.1.   Ajutise ühisettevõtte juures tegutseva ELi laeva võib asendada mõne muu samaväärse mahutavuse ja samaväärsete tehniliste näitajatega ELi laevaga ainult nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja lepinguosaliste nõusolekul.

VI PEATÜKK

KATSEPÜÜK

1.   Vastavalt lepingu artiklile 9 ja artikli 10 punktile g, kui ELi pädev asutus on Gröönimaad teavitanud huvist osaleda protokolli artikli 3 lõikes 1 loetlemata liikide ja kalavarude katsepüügil,

1.1.   esitab ELi pädev asutus Gröönimaale hiljemalt 15 päeva enne ühiskomitee koosolekut tehnilise toimiku, milles täpsustatakse järgmist:

| a) | sihtliik/sihtliigid; |
| --- | --- |

a)

sihtliik/sihtliigid;

| b) | katsepüügiga seotud tehnilised näitajad (katsepüügil kasutatav tehnoloogia, katsepüügi kestus, kalapüügipiirkonnad jne) ning |
| --- | --- |

b)

katsepüügiga seotud tehnilised näitajad (katsepüügil kasutatav tehnoloogia, katsepüügi kestus, kalapüügipiirkonnad jne) ning

| c) | ELi katsepüügil osalemisest tulenev eeldatav kasu kalandussektori teadus- ja arendustegevusele. |
| --- | --- |

c)

ELi katsepüügil osalemisest tulenev eeldatav kasu kalandussektori teadus- ja arendustegevusele.

1.2.   Gröönimaa esitab ühiskomiteele

| a) | kohalike ja kolmandate riikide laevade asjakohaste katsepüügikampaaniate üksikasjad ja tingimused; |
| --- | --- |

a)

kohalike ja kolmandate riikide laevade asjakohaste katsepüügikampaaniate üksikasjad ja tingimused;

| b) | sama liigiga seotud varasemate katsepüügikampaaniate tulemused ning |
| --- | --- |

b)

sama liigiga seotud varasemate katsepüügikampaaniate tulemused ning

| c) | olemasoleva teadusliku ja muu teabe. |
| --- | --- |

c)

olemasoleva teadusliku ja muu teabe.

2.   Ühiskomitee hindab tehnilisi toimikuid võttes nõuetekohaselt arvesse parimaid kättesaadavaid teaduslikke nõuandeid ja ettevaatusprintsiipi.

3.   Pärast ühiskomitee positiivset otsust ELi osalemise, selle ulatuse ja katsepüügikampaania tehniliste parameetrite kohta, esitavad ELi laevad kalapüügiloa taotluse vastavalt II peatüki sätetele. Kalapüügiluba ei kehti kauem kui kalendriaasta lõpuni.

4.   Kõiki IV peatüki sätteid kohaldatakse katsepüügiga tegelevate ELi laevade suhtes.

5.   Ilma et see piiraks punkti 4 kohaldamist, peavad katsepüügikampaania ajal merel viibivad asjaomased ELi laevad

| a) | teatama Gröönimaa pädevale asutusele kampaania algusest ja esitama enne katsepüügi algust deklaratsiooni kogu pardal oleva saagi kohta; |
| --- | --- |

a)

teatama Gröönimaa pädevale asutusele kampaania algusest ja esitama enne katsepüügi algust deklaratsiooni kogu pardal oleva saagi kohta;

| b) | esitama Gröönimaa Loodusvarade Instituudile, Gröönimaa pädevale asutusele ja Euroopa Komisjonile iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas kampaania tehniliste näitajate kirjelduse (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud või märkused); |
| --- | --- |

b)

esitama Gröönimaa Loodusvarade Instituudile, Gröönimaa pädevale asutusele ja Euroopa Komisjonile iganädalase aruande saagi kohta päevade ja loomuste kaupa, sealhulgas kampaania tehniliste näitajate kirjelduse (asukoht, sügavus, kuupäev ja kellaaeg, saak ning muud tähelepanekud või märkused);

| c) | tagama, et pardal viibiks üks Gröönimaa teaduslik vaatleja või Gröönimaa pädeva asutuse valitud vaatleja. Vaatleja ülesanne on koguda saagi kohta teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laeva juhtkonna liikmena ja laevaomanik katab tema elamiskulud laeval viibimise ajal. Otsus vaatleja pardalviibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumissadama kohta tehakse kokkuleppel Gröönimaa ametiasutustega; ning |
| --- | --- |

c)

tagama, et pardal viibiks üks Gröönimaa teaduslik vaatleja või Gröönimaa pädeva asutuse valitud vaatleja. Vaatleja ülesanne on koguda saagi kohta teadusinfot ning võtta saagist proove. Vaatlejat koheldakse laeva juhtkonna liikmena ja laevaomanik katab tema elamiskulud laeval viibimise ajal. Otsus vaatleja pardalviibimise aja ja kestuse ning pardaletuleku- ja maabumissadama kohta tehakse kokkuleppel Gröönimaa ametiasutustega; ning

| d) | teatama Gröönimaa pädevale asutusele kampaania lõppemisest ja esitama Gröönimaa pädeva asutuse taotluse korral laeva inspekteerimiseks enne Gröönimaa kalapüügipiirkonnast lahkumist. |
| --- | --- |

d)

teatama Gröönimaa pädevale asutusele kampaania lõppemisest ja esitama Gröönimaa pädeva asutuse taotluse korral laeva inspekteerimiseks enne Gröönimaa kalapüügipiirkonnast lahkumist.

6.   Katsepüügikampaania ajal püütud saak, mis on kampaaniaga kooskõlas, jääb laevaomaniku omandisse.

7.   Gröönimaa pädev asutus nimetab kontaktisiku, kelle poole pöörduda kõigi ettenägematute probleemide korral, mis võiksid katsepüüki takistada.

8.   Toetudes asjaomaste teaduslike nõuandeasutuste soovitustele, võib Gröönimaa rakendada katsepüügi suhtes kaitse- ja majandamismeetmeid, sealhulgas sulgeda teatava püügipiirkonna teatavaks ajavahemikuks.

---

(1)  Gröönimaa kohaliku valitsuse 9. detsembri 2010. aasta korraldus nr 18 avamere kalapüügi järelevalve kohta.

Käesoleva lisa liited

| 1. liide – | Kalapüügiloa taotluse vorm |
| --- | --- |

1. liide –

| 2. liide – | Gröönimaa pädevate asutuste kontaktandmed |
| --- | --- |

2. liide –

| 3. liide – | Laevaseiresüsteemi andmete vorming |
| --- | --- |

3. liide –

| 4. liide – | Gröönimaa vete ja NEAFCi reguleeritavate vete vahel toimuva pelaagilise meriahvena püügi puhul kohaldatav paindlikkuskava |
| --- | --- |

4. liide –

1. liide

Gröönimaa kalapüügipiirkonna kalapüügiloa taotluse vorm

| 1 | Lipuriik | |
| --- | --- | --- |
| 2 | Laeva nimi | |
| 3 | ELi laevastikuregistri number | |
| 4 | Pardatähis | |
| 5 | Registreerimissadam | |
| 6 | Rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS) | |
| 7 | INMARSATi number (telefon, teleks, e-post (1)) | |
| 8 | Ehitamise aasta | |
| 9 | IMO number (olemasolu korral) | |
| 10 | Laeva tüüp | |
| 11 | Püügivahendite liik | |
| 12 | Sihtliigid + kogus | |
| 13 | Püügipiirkond (ICES/NAFO) | |
| 14 | Kalapüügiloa kestus | |
| 15 | Omanikud, füüsilise või juriidilise isiku aadress, telefon, teleks, e-post | |
| 16 | Laeva käitaja, füüsilise või juriidilise isiku aadress, telefon, teleks, e-post | |
| 17 | Kapteni nimi | |
| 18 | Meeskonnaliikmete arv | |
| 19 | Mootori võimsus (kW) | |
| 20 | Pikkus (kogupikkus) | |
| 21 | Tonnaaž brutoregistertonnides (GT) | |
| 22 | Külmutusvõimsus (tonni päevas) | |
| 23 | Esindaja (agent) nimi ja aadress | |
| 24 | Aadress, kuhu kalapüügiloa taotlus tuleks saata | European Commission, Directorate General for Maritime Affairs and Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, faks +32 2 2962338, e-post Mare-licences@ec.europa.eu |

1

Lipuriik

2

Laeva nimi

3

ELi laevastikuregistri number

4

Pardatähis

5

Registreerimissadam

6

Rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS)

7

INMARSATi number (telefon, teleks, e-post (1))

8

Ehitamise aasta

9

IMO number (olemasolu korral)

10

Laeva tüüp

11

Püügivahendite liik

12

Sihtliigid + kogus

13

Püügipiirkond (ICES/NAFO)

14

Kalapüügiloa kestus

15

Omanikud, füüsilise või juriidilise isiku aadress, telefon, teleks, e-post

16

Laeva käitaja, füüsilise või juriidilise isiku aadress, telefon, teleks, e-post

17

Kapteni nimi

18

Meeskonnaliikmete arv

19

Mootori võimsus (kW)

20

Pikkus (kogupikkus)

21

Tonnaaž brutoregistertonnides (GT)

22

Külmutusvõimsus (tonni päevas)

23

Esindaja (agent) nimi ja aadress

24

Aadress, kuhu kalapüügiloa taotlus tuleks saata

European Commission, Directorate General for Maritime Affairs and Fisheries, Rue de la Loi 200, B-1049 Brussels, faks +32 2 2962338, e-post Mare-licences@ec.europa.eu

---

(1)  Võib saata siis, kui taotlus on heaks kiidetud.

2. liide

Gröönimaa pädevate asutuste kontaktandmed

Aruannete ja teadete esitamine

Vastavalt IV peatüki 1., 2. ja 3. jaole esitatakse aruanded ja teated grööni, taani või inglise keeles.

| — | Teated edastatakse rannalähedase raadioside, faksi või e-posti teel järgmistele asutustele: Grønlands Fiskerilicenskontrol (GFLK) ja Arktisk Kommando (AKO):






  1. | GFLK: tel +299 345000, faks +299 346360,
  e-post: GFLK@NANOQ.GL; |
| --- | --- | --- |

—

Teated edastatakse rannalähedase raadioside, faksi või e-posti teel järgmistele asutustele: Grønlands Fiskerilicenskontrol (GFLK) ja Arktisk Kommando (AKO):

1.

GFLK: tel +299 345000, faks +299 346360,

e-post: GFLK@NANOQ.GL;

| 2. | AKO: tel +299 364000, faks +299 364099,
  e-post: AKO-COMMCEN@MIL.DK |
| --- | --- |

2.

AKO: tel +299 364000, faks +299 364099,

e-post: AKO-COMMCEN@MIL.DK

| — | Püügipäevikud tuleb saata järgmisel aadressil:





  Grønlands Fiskerilicenskontrol (GFKL) |
| --- | --- |
| P.O.Box 501, 3900 Nuuk, GREENLAND. |

—

Püügipäevikud tuleb saata järgmisel aadressil:

Grønlands Fiskerilicenskontrol (GFKL)

P.O.Box 501, 3900 Nuuk, GREENLAND.

Kalapüügiloa taotlus

Kalapüügi- ja muude lubade taotlused tuleb esitada kalandus-, jahindus- ja põllumajandusministeeriumile (faks +299 346355, e-post: APNN@NANOQ.GL)

3. liide

Laevaseiresüsteemi andmete vorming

Laevaseiresüsteemi teadete edastamise vorm teise lepinguosalise kalapüügiseirekeskusele

| 1) | Sisenemisteade








  Andmeelement | Väljakood | Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V) | Märkused: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemne osa; märgib teate algust |
| Adressaat | AD | K | Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |
| Kellelt | FR | K | Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |
| Teate number | RN | V | Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal |
| Teate kuupäev | RD | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev |
| Teate kellaaeg | RT | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg |
| Sõnumi liik | TM | K | Sõnumiga seotud andmed; teate liik „ENT” |
| Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Siseviitenumber | IR | K | Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi ISO kolmekohalise Alpha 3 koodina, millele järgneb number |
| Pardatähis | XR | V | Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number |
| Laiuskraad | LT | K | Asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99,999 (WGS-84) |
| Pikkuskraad | LG | K | Asukohaga seotud andmed; asukoht ± 999,999 (WGS-84) |
| Kiirus | SP | K | Asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kurss | CO | K | Asukohaga seotud andmed; laeva sõidusuund 360° skaalal |
| Kuupäev | DA | K | Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | K | Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemne osa; märgib teate lõppu |

1)

Sisenemisteade

Andmeelement

Väljakood

Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V)

Märkused:

Teate algus

SR

K

Süsteemne osa; märgib teate algust

Adressaat

AD

K

Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood

Kellelt

FR

K

Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood

Teate number

RN

V

Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal

Teate kuupäev

RD

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev

Teate kellaaeg

RT

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg

Sõnumi liik

TM

K

Sõnumiga seotud andmed; teate liik „ENT”

Raadiokutsung

RC

K

Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Siseviitenumber

IR

K

Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi ISO kolmekohalise Alpha 3 koodina, millele järgneb number

Pardatähis

XR

V

Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number

Laiuskraad

LT

K

Asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99,999 (WGS-84)

Pikkuskraad

LG

K

Asukohaga seotud andmed; asukoht ± 999,999 (WGS-84)

Kiirus

SP

K

Asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kurss

CO

K

Asukohaga seotud andmed; laeva sõidusuund 360° skaalal

Kuupäev

DA

K

Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

K

Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemne osa; märgib teate lõppu

| 2) | Asukohateade








  Andmeelement | Väljakood | Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V) | Märkused: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemne osa; märgib teate algust |
| Adressaat | AD | K | Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |
| Kellelt | FR | K | Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |
| Teate number | RN | V | Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal |
| Teate kuupäev | RD | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev |
| Teate kellaaeg | RT | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg |
| Sõnumi liik | TM | K | Sõnumiga seotud andmed; teate liik „POS” (1) |
| Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Siseviitenumber | IR | K | Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi ISO kolmekohalise Alpha 3 koodina, millele järgneb number |
| Pardatähis | XR | V | Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number |
| Laiuskraad | LT | K | Asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99,999 (WGS-84) |
| Pikkuskraad | LG | K | Asukohaga seotud andmed; asukoht ± 999,999 (WGS-84) |
| Tegevus | AC | V (2) | Asukohaga seotud andmed; „ANC” märgib väiksema sagedusega teadete saatmise režiimi |
| Kiirus | SP | K | Asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes |
| Kurss | CO | K | Asukohaga seotud andmed; laeva sõidusuund 360° skaalal |
| Kuupäev | DA | K | Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | K | Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemne osa; märgib teate lõppu |

2)

Asukohateade

Andmeelement

Väljakood

Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V)

Märkused:

Teate algus

SR

K

Süsteemne osa; märgib teate algust

Adressaat

AD

K

Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood

Kellelt

FR

K

Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood

Teate number

RN

V

Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal

Teate kuupäev

RD

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev

Teate kellaaeg

RT

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg

Sõnumi liik

TM

K

Sõnumiga seotud andmed; teate liik „POS” (1)

Raadiokutsung

RC

K

Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Siseviitenumber

IR

K

Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi ISO kolmekohalise Alpha 3 koodina, millele järgneb number

Pardatähis

XR

V

Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number

Laiuskraad

LT

K

Asukohaga seotud andmed; asukoht ± 99,999 (WGS-84)

Pikkuskraad

LG

K

Asukohaga seotud andmed; asukoht ± 999,999 (WGS-84)

Tegevus

AC

V (2)

Asukohaga seotud andmed; „ANC” märgib väiksema sagedusega teadete saatmise režiimi

Kiirus

SP

K

Asukohaga seotud andmed; laeva kiirus kümnendiksõlmedes

Kurss

CO

K

Asukohaga seotud andmed; laeva sõidusuund 360° skaalal

Kuupäev

DA

K

Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

K

Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemne osa; märgib teate lõppu

| 3) | Väljumisteade








  Andmeelement | Väljakood | Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V) | Märkused: |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Teate algus | SR | K | Süsteemne osa; märgib teate algust |
| Adressaat | AD | K | Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |
| Kellelt | FR | K | Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood |
| Teate number | RN | V | Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal |
| Teate kuupäev | RD | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev |
| Teate kellaaeg | RT | V | Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg |
| Sõnumi liik | TM | K | Sõnumiga seotud andmed; teate liik „EXI” |
| Raadiokutsung | RC | K | Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung |
| Siseviitenumber | IR | K | Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi ISO kolmekohalise Alpha 3 koodina, millele järgneb number |
| Pardatähis | XR | V | Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number |
| Kuupäev | DA | K | Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP) |
| Kellaaeg | TI | K | Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM) |
| Teate lõpp | ER | K | Süsteemne osa; märgib teate lõppu |

3)

Väljumisteade

Andmeelement

Väljakood

Kohustuslik (K)/vabatahtlik (V)

Märkused:

Teate algus

SR

K

Süsteemne osa; märgib teate algust

Adressaat

AD

K

Sõnumiga seotud andmed; saaja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood

Kellelt

FR

K

Sõnumiga seotud andmed; saatja riigi ISO kolmekohaline Alpha 3 kood

Teate number

RN

V

Sõnumiga seotud andmed; teate seerianumber asjakohasel aastal

Teate kuupäev

RD

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kuupäev

Teate kellaaeg

RT

V

Sõnumiga seotud andmed; edastamise kellaaeg

Sõnumi liik

TM

K

Sõnumiga seotud andmed; teate liik „EXI”

Raadiokutsung

RC

K

Laevaga seotud andmed; laeva rahvusvaheline raadiokutsung

Siseviitenumber

IR

K

Laevaga seotud andmed; lepinguosalise laeva kordumatu number lipuriigi ISO kolmekohalise Alpha 3 koodina, millele järgneb number

Pardatähis

XR

V

Laevaga seotud andmed; laeva küljele kantud number

Kuupäev

DA

K

Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kuupäev (AAAAKKPP)

Kellaaeg

TI

K

Asukohaga seotud andmed; asukoha registreerimise UTC kellaaeg (TTMM)

Teate lõpp

ER

K

Süsteemne osa; märgib teate lõppu

| 4) | Vormingu üksikasjad
  Andmeedastuse struktuur on järgmine:






  — | topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad teate algust; |
| --- | --- | --- |

4)

Vormingu üksikasjad

Andmeedastuse struktuur on järgmine:

—

topeltkaldjoon (//) ja tähed „SR” märgivad teate algust;

| — | topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust; |
| --- | --- |

—

topeltkaldjoon (//) ja väljakood märgivad andmeelemendi algust;

| — | (kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi; |
| --- | --- |

—

(kaldjoon (/) eraldab väljakoodi ja andmeelementi;

| — | andmepaare eraldab tühik; |
| --- | --- |

—

andmepaare eraldab tühik;

| — | tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu. |
| --- | --- |

—

tähed „ER” ja topeltkaldjoon (//) märgivad teate lõppu.

Kõik käesolevas lisas esitatud väljakoodid on Põhja-Atlandi vormingus, mida kirjeldatakse Kirde-Atlandi Kalanduskomisjoni (NEAFC) kontrolli- ja rakendussüsteemis.

---

(1)  Defektse satelliitseireseadmega laevade saadetud teadete puhul on teate liik „MAN”.

(2)  Kohaldatakse ainult siis, kui laev edastab POS-teateid väiksema sagedusega.

4. liide

Gröönimaa vete ja NEAFCi reguleeritavate vete vahel toimuva pelaagilise meriahvena püügi puhul kohaldatav paindlikkuskava

1.   Pelaagilise meriahvena püüdmisel paindlikkuskava raames Gröönimaa vete ja NEAFCi reguleeritavate vete vahel, peab laeval olema Gröönimaa poolt protokolli lisa II peatüki kohaselt välja antud kalapüügiluba. Kalapüügiloa taotlusel ning kalapüügiloal on selgelt märgitud, et püügitegevus toimub väljaspool Gröönimaa kalapüügipiirkonda.

2.   Järgida tuleb kõiki NEAFCi poolt vastu võetud meetmeid, mis on seotud kalapüügiga kõnealuses NEAFCi reguleerimispiirkonnas.

3.   Laev võib oma Gröönimaa meriahvena kvoodi alusel kala püüda üksnes siis, kui ta on ammendanud oma osa NEAFCi meriahvena ELi kvoodist, mille on eraldanud tema lipuriik.

4.   Kui punktist 5 ei tulene teisiti, võib laev oma Gröönimaa kvoodi alusel kala püüda samas NEAFCi piirkonnas, kus ta on püüdnud oma NEAFCi kvoodi alusel.

5.   Laev võib oma Gröönimaa kvoodi alusel kala püüda meriahvena kaitsealas tingimustel, mis on sätestatud NEAFC soovituses, milles käsitletakse meriahvena püügi majandamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes, kuid mitte mingil Islandi kalapüügipiirkonna alla kuuluval territooriumil.

6.   NEAFCi reguleerimispiirkonnas kalapüügiga tegelev laev edastab oma lipuriigi kalapüügiseirekeskuse kaudu NEAFC-le laevaseiresüsteemi asukohateate kooskõlas õiguslike nõuetega. Gröönimaa kvoodi alusel NEAFCi meriahvena kaitsealas kala püüdes peab lipuriigi kalapüügiseirekeskus eelkõige tagama, et kord tunnis laekuvad laeva laevaseiresüsteemi asukohateated edastatakse Gröönimaa kalapüügiseirekeskusele peaaegu reaalajas.

7.   Laeva kapten tagab, et NEAFC-le ja Gröönimaa ametiasutustele esitatud aruannetes on NEAFCi reguleerimispiirkonnas Gröönimaa paindlikkuskava kohaselt püütud meriahvena saak selgelt tähistatud kui saak, mis on püütud paindlikkuskava raames väljastatud Gröönimaa kalapüügiloa alusel.

| a) | Enne püügitegevuse alustamist Gröönimaa kalapüügiloa alusel, edastab laev teate PÜÜGI ALUSTAMISE kohta. |
| --- | --- |

a)

Enne püügitegevuse alustamist Gröönimaa kalapüügiloa alusel, edastab laev teate PÜÜGI ALUSTAMISE kohta.

| b) | Kalastades Gröönimaa kalapüügiloa alusel edastatakse PÄEVANE PÜÜGIARUANNE iga päev hiljemalt 23:59 UTC. |
| --- | --- |

b)

Kalastades Gröönimaa kalapüügiloa alusel edastatakse PÄEVANE PÜÜGIARUANNE iga päev hiljemalt 23:59 UTC.

| c) | Gröönimaa kvoodi alusel toimuva püügitegevuse lõpetamisel, edastab laev teate PÜÜGI LÕPETAMISE kohta. |
| --- | --- |

c)

Gröönimaa kvoodi alusel toimuva püügitegevuse lõpetamisel, edastab laev teate PÜÜGI LÕPETAMISE kohta.

Teated PÜÜGI ALUSTAMISE ja PÜÜGI LÕPETAMISE kohta ning PÄEVANE PÜÜGIARUANNE edastatakse vastavalt lisa IV peatüki 2. jaole.

8.   Vastsete koorumispiirkondade kaitse tõhustamiseks ei tohi püügitegevust alustada enne kuupäeva, mis on kehtestatud NEAFCi soovituses, milles käsitletakse meriahvena püügi majandamist Irmingeri meres ja sellega piirnevates vetes.

9.   Lipuriik teatab ELi ametiasutustele Gröönimaa kvoodi alusel Gröönimaa vetes ja NEAFCi reguleerimispiirkonnas püütud saagi. See hõlmab kogu paindlikkuskava alusel püütud saaki; seejuures tuleb selgelt ära märkida saak ning vastav kalapüügiluba.

10.   Püügihooaja lõpus edastab iga lipuriigi kalapüügiseirekeskus Gröönimaa ametiasutustele kõnealuse paindlikkuskava alusel püütud pelaagilise meriahvena saagi statistilised andmed.

---

MÄÄRUSED

| 21.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/29 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/29

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2015/2104,

18. november 2015,

millega Rootsi lipu all sõitvatel laevadel keelatakse põhjaatlandi süsika püük Norra vetes lõuna pool 62° põhjalaiust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2015/104 (2) on kehtestatud kvoodid 2015. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või selles liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2015. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2015. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 18. november 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

merendus- ja kalandusasjade peadirektor

João AGUIAR MACHADO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu määrus (EL) 2015/104, 19. jaanuar 2015, millega määratakse 2015. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ja liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu, millega muudetakse määrust (EL) nr 43/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 779/2014 (ELT L 22, 28.1.2015, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 58/TQ104 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Rootsi |
| Kalavaru | POK/04-N. |
| Liik | Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens) |
| Piirkond | Norra veed lõuna pool 62° N |
| Kuupäev | 19.10.2015 |

Nr

58/TQ104

Liikmesriik

Rootsi

Kalavaru

POK/04-N.

Liik

Põhjaatlandi süsikas (Pollachius virens)

Piirkond

Norra veed lõuna pool 62° N

Kuupäev

19.10.2015

---

| 21.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/31 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/31

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2105,

20. november 2015,

millega kiidetakse heaks flumetraliin asendamisele kuuluva toimeainena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 540/2011

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artiklit 24 koostoimes kõnealuse määruse artikli 13 lõikega 2 ja artikli 78 lõikega 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Ungari sai 3. aprillil 2012 äriühingult Exponent International Ltd. äriühingu Syngenta Crop Protection AG nimel määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse toimeaine flumetraliini heakskiitmiseks. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas Ungari kui referentliikmesriik komisjonile 28. septembril 2012, et taotlus on vastuvõetav. |
| --- | --- |

(1)

Ungari sai 3. aprillil 2012 äriühingult Exponent International Ltd. äriühingu Syngenta Crop Protection AG nimel määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 7 lõike 1 kohase taotluse toimeaine flumetraliini heakskiitmiseks. Vastavalt kõnealuse määruse artikli 9 lõikele 3 teatas Ungari kui referentliikmesriik komisjonile 28. septembril 2012, et taotlus on vastuvõetav.

| (2) | Nimetatud referentliikmesriik esitas 30. oktoobril 2013 esialgse hindamisaruande komisjonile ja selle koopia Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet”); hindamisaruandes hinnatakse kõnealuse toimeaine eeldatavat vastavust määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(2)

Nimetatud referentliikmesriik esitas 30. oktoobril 2013 esialgse hindamisaruande komisjonile ja selle koopia Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet”); hindamisaruandes hinnatakse kõnealuse toimeaine eeldatavat vastavust määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele.

| (3) | Amet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõike 1 sätteid. Amet nõudis kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikega 3, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendavat teavet. Referentliikmesriigi hinnang täiendavale teabele esitati ametile ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2014. aasta septembris. |
| --- | --- |

(3)

Amet järgis määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõike 1 sätteid. Amet nõudis kooskõlas määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 12 lõikega 3, et taotleja esitaks liikmesriikidele, komisjonile ja ametile täiendavat teavet. Referentliikmesriigi hinnang täiendavale teabele esitati ametile ajakohastatud esialgse hindamisaruandena 2014. aasta septembris.

| (4) | Amet esitas 20. novembril 2014 taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse toimeaine flumetraliini eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele (2). Amet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(4)

Amet esitas 20. novembril 2014 taotlejale, liikmesriikidele ja komisjonile oma järelduse toimeaine flumetraliini eeldatava vastavuse kohta määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumidele (2). Amet tegi oma järelduse üldsusele kättesaadavaks.

| (5) | Taotlejale anti võimalus esitada läbivaatamisaruande kohta oma märkused. |
| --- | --- |

(5)

Taotlejale anti võimalus esitada läbivaatamisaruande kohta oma märkused.

| (6) | Komisjon esitas 29. mail 2015 alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele flumetraliini käsitleva läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu flumetraliini heakskiitmise kohta. |
| --- | --- |

(6)

Komisjon esitas 29. mail 2015 alalisele taime-, looma-, toidu- ja söödakomiteele flumetraliini käsitleva läbivaatamisaruande ja määruse eelnõu flumetraliini heakskiitmise kohta.

| (7) | Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks. |
| --- | --- |

(7)

Vähemalt ühe kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi ühe või mitme iseloomuliku kasutusega seoses ja eelkõige läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult käsitletud kasutusega seoses on kinnitust leidnud, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 4 sätestatud heakskiitmise kriteeriumid on täidetud. Seega loetakse need heakskiitmise kriteeriumid täidetuks.

| (8) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet. |
| --- | --- |

(8)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikele 2 koostoimes artikliga 6 ning teaduse ja tehnika arengut arvestades oleks siiski vaja lisada teatavad tingimused ja piirangud. Eelkõige on asjakohane nõuda kinnitavat lisateavet.

| (9) | Komisjon leiab siiski, et flumetraliin on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohaselt asendamisele kuuluv toimeaine. Flumetraliin on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktidele 3.7.2.1 ja 3.7.2.3 püsiv ja mürgine aine, kuna selle poolestusaeg magevees on pikem kui 40 päeva ja pikaajalise täheldatava mõju puudumise kontsentratsioon on mageveeorganismide puhul väiksem kui 0,01 mg/l. Seega vastab flumetraliin määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 teises taandes sätestatud tingimusele. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon leiab siiski, et flumetraliin on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohaselt asendamisele kuuluv toimeaine. Flumetraliin on vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktidele 3.7.2.1 ja 3.7.2.3 püsiv ja mürgine aine, kuna selle poolestusaeg magevees on pikem kui 40 päeva ja pikaajalise täheldatava mõju puudumise kontsentratsioon on mageveeorganismide puhul väiksem kui 0,01 mg/l. Seega vastab flumetraliin määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 4 teises taandes sätestatud tingimusele.

| (10) | Seepärast on asjakohane kiita flumetraliin heaks asendamisele kuuluva toimeainena. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast on asjakohane kiita flumetraliin heaks asendamisele kuuluva toimeainena.

| (11) | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 lõike 2 kohaselt loetletakse asendamisele kuuluvad ained eraldi määruses, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikes 4. Seepärast on asjakohane lisada komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisasse E osa. Kõnealust määrust tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(11)

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 lõike 2 kohaselt loetletakse asendamisele kuuluvad ained eraldi määruses, millele on osutatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 lõikes 4. Seepärast on asjakohane lisada komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 (3) lisasse E osa. Kõnealust määrust tuleks seega vastavalt muuta.

| (12) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Toimeaine heakskiitmine asendamisele kuuluva ainena

Toimeaine flumetraliin kiidetakse heaks asendamisele kuuluva ainena vastavalt I lisas sätestatule.

Artikkel 2

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 muutmine

1.   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 artikli 1 teine lõik asendatakse järgmise lõiguga:

„Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud toimeained on sätestatud käesoleva määruse lisa B osas. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud põhiained on sätestatud käesoleva määruse lisa C osas. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud madala riskiastmega toimeained on sätestatud käesoleva määruse lisa D osas. Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heaks kiidetud asendamisele kuuluvad ained on sätestatud käesoleva määruse lisa E osas.”

2.   Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse II lisale.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

1

(2)  EFSA Journal 2014; 12(10): 3816. Kättesaadav internetis: www.efsa.europa.eu.

2

EFSA Journal

(3)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 540/2011, 25. mai 2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1107/2009 seoses heakskiidetud toimeainete loeteluga (ELT L 153, 11.6.2011, lk 1).

3

---

I LISA

| Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Flumetraliin
  CASi nr: 62924-70-3
  CIPACi nr: 971 | N-(2-kloro-6-fluorobensüül)-N-etüül-α,α,α-trifluoro-2,6-dinitro-p-toluidiin | 980 g/kg
  Lisandi nitrosoamiini (arvutatud nitrosodimetüülamiinina) sisaldus tehnilises materjalis ei tohi olla üle 0,001 g/kg. | 11. detsember 2015 | 11. detsember 2022 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse flumetraliini kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  a) | käitlejate ja töötajate kaitsele ning selle tagamisele, et kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid; |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

Flumetraliin

CASi nr: 62924-70-3

CIPACi nr: 971

N-(2-kloro-6-fluorobensüül)-N-etüül-α,α,α-trifluoro-2,6-dinitro-p-toluidiin

980 g/kg

Lisandi nitrosoamiini (arvutatud nitrosodimetüülamiinina) sisaldus tehnilises materjalis ei tohi olla üle 0,001 g/kg.

11. detsember 2015

11. detsember 2022

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse flumetraliini kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

a)

käitlejate ja töötajate kaitsele ning selle tagamisele, et kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid;

| b) | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

b)

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas;

| c) | taimtoidulistele imetajatele avalduvale ohule; |
| --- | --- |

c)

taimtoidulistele imetajatele avalduvale ohule;

| d) | veeorganismidele avalduvale ohule. |
| --- | --- |

d)

veeorganismidele avalduvale ohule.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendamismeetmete võtmist.

Taotleja esitab järgmise kinnitava teabe:

| 1) | toodetava toimeaine tehniline kirjeldus (kaubandusliku tootmise põhjal); |
| --- | --- |

1)

toodetava toimeaine tehniline kirjeldus (kaubandusliku tootmise põhjal);

| 2) | mürgisuse määramiseks kasutatavate partiide vastavus kinnitatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

2)

mürgisuse määramiseks kasutatavate partiide vastavus kinnitatud tehnilisele kirjeldusele.

Taotleja esitab punktides 1 ja 2 osutatud teabe komisjonile, liikmesriikidele ja ametile hiljemalt 11. juuniks 2016.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.

---

II LISA

Rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisasse lisatakse E osa:

„E OSA

Asendamisele kuuluvad ained

| | Tavanimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Heakskiitmise kuupäev | Heakskiidu aegumine | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Flumetraliin
  CASi nr: 62924-70-3
  CIPACi nr: 971 | N-(2-kloro-6-fluorobensüül)-N-etüül-α,α,α-trifluoro-2,6-dinitro-p-toluidiin | 980 g/kg
  Lisandi nitrosoamiini (arvutatud nitrosodimetüülamiinina) sisaldus tehnilises materjalis ei tohi olla üle 0,001 g/kg. | 11. detsember 2015 | 11. detsember 2022 | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse flumetraliini kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle I ja II liidet.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  a) | käitlejate ja töötajate kaitsele ning selle tagamisele, et kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid; |

Tavanimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Heakskiitmise kuupäev

Heakskiidu aegumine

Erisätted

1

Flumetraliin

CASi nr: 62924-70-3

CIPACi nr: 971

N-(2-kloro-6-fluorobensüül)-N-etüül-α,α,α-trifluoro-2,6-dinitro-p-toluidiin

980 g/kg

Lisandi nitrosoamiini (arvutatud nitrosodimetüülamiinina) sisaldus tehnilises materjalis ei tohi olla üle 0,001 g/kg.

11. detsember 2015

11. detsember 2022

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 29 lõikes 6 osutatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse flumetraliini kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle I ja II liidet.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

a)

käitlejate ja töötajate kaitsele ning selle tagamisele, et kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid;

| b) | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas; |
| --- | --- |

b)

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või tundlike kliimatingimustega piirkonnas;

| c) | taimtoidulistele imetajatele avalduvale ohule; |
| --- | --- |

c)

taimtoidulistele imetajatele avalduvale ohule;

| d) | veeorganismidele avalduvale ohule. |
| --- | --- |

d)

veeorganismidele avalduvale ohule.

Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskivähendamismeetmete võtmist.

Taotleja esitab järgmise kinnitava teabe:

| 1) | toodetava toimeaine tehniline kirjeldus (kaubandusliku tootmise põhjal); |
| --- | --- |

1)

toodetava toimeaine tehniline kirjeldus (kaubandusliku tootmise põhjal);

| 2) | mürgisuse määramiseks kasutatavate partiide vastavus kinnitatud tehnilisele kirjeldusele. |
| --- | --- |

2)

mürgisuse määramiseks kasutatavate partiide vastavus kinnitatud tehnilisele kirjeldusele.

Taotleja esitab punktides 1 ja 2 osutatud teabe komisjonile, liikmesriikidele ja ametile hiljemalt 11. juuniks 2016.

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja toimeaine omadused on esitatud läbivaatamisaruandes.”

1

---

| 21.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/35 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/35

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2106,

20. november 2015,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 2015/936 kohaselt 2016. aastaks ette nähtud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuni 2015. aasta määrust (EL) 2015/936 teatavatest kahepoolsete lepingute, protokollide või muude kokkulepetega ja liidu impordi erieeskirjadega hõlmamata kolmandatest riikidest pärit tekstiiltoodete impordi ühiste eeskirjade kohta, (1) eriti selle artikli 17 lõikeid 3 ja 6 ning artikli 21 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) 2015/936 on kehtestatud koguselised piirangud teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate tekstiiltoodete impordi suhtes, mida eraldatakse põhimõttel „kes ees, see mees”. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) 2015/936 on kehtestatud koguselised piirangud teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate tekstiiltoodete impordi suhtes, mida eraldatakse põhimõttel „kes ees, see mees”.

| (2) | Määruse (EL) 2015/936 kohaselt on võimalik teatavatel asjaoludel kasutada muid eraldamismeetodeid, jagada kvoodid osadeks või reserveerida osa konkreetsest koguselisest piirnormist ainuüksi neile taotlustele, mille tõenduseks on esitatud varasema imporditegevuse tulemused. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) 2015/936 kohaselt on võimalik teatavatel asjaoludel kasutada muid eraldamismeetodeid, jagada kvoodid osadeks või reserveerida osa konkreetsest koguselisest piirnormist ainuüksi neile taotlustele, mille tõenduseks on esitatud varasema imporditegevuse tulemused.

| (3) | 2016. aastaks kehtestatud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad tuleks vastu võtta enne kvoodiaasta algust, et mitte mõjutada põhjendamatult kaubavoogude järjepidevust. |
| --- | --- |

(3)

2016. aastaks kehtestatud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad tuleks vastu võtta enne kvoodiaasta algust, et mitte mõjutada põhjendamatult kaubavoogude järjepidevust.

| (4) | Varasematel aastatel, näiteks komisjoni määrusega (EL) nr 1235/2014 (2) vastu võetud meetmed on osutunud rahuldavaks ja seega on asjakohane võtta vastu samalaadsed eeskirjad aastaks 2016. |
| --- | --- |

(4)

Varasematel aastatel, näiteks komisjoni määrusega (EL) nr 1235/2014 (2) vastu võetud meetmed on osutunud rahuldavaks ja seega on asjakohane võtta vastu samalaadsed eeskirjad aastaks 2016.

| (5) | Et rahuldada võimalikult paljude ettevõtjate huvisid, on asjakohane muuta põhimõttel „kes ees, see mees” toimiv eraldamismeetod paindlikumaks, määrates kindlaks igale ettevõtjale selle meetodi abil eraldatavate koguste ülemmäär. |
| --- | --- |

(5)

Et rahuldada võimalikult paljude ettevõtjate huvisid, on asjakohane muuta põhimõttel „kes ees, see mees” toimiv eraldamismeetod paindlikumaks, määrates kindlaks igale ettevõtjale selle meetodi abil eraldatavate koguste ülemmäär.

| (6) | Et tagada kaubanduse järjepidevus ja tõhus kvoodihaldus, tuleks ettevõtjatele anda võimalus esitada esialgne impordiloa taotlus 2016. aastaks 2015. aastal imporditud kogusega võrdses ulatuses. |
| --- | --- |

(6)

Et tagada kaubanduse järjepidevus ja tõhus kvoodihaldus, tuleks ettevõtjatele anda võimalus esitada esialgne impordiloa taotlus 2016. aastaks 2015. aastal imporditud kogusega võrdses ulatuses.

| (7) | Koguste optimaalse kasutamise huvides tuleks lubada taotleda lisakogust ettevõtjal, kes on kasutanud vähemalt poole kogusest, millele on luba väljastatud, eeldusel et sellised kogused on kvootide raames saadaval. |
| --- | --- |

(7)

Koguste optimaalse kasutamise huvides tuleks lubada taotleda lisakogust ettevõtjal, kes on kasutanud vähemalt poole kogusest, millele on luba väljastatud, eeldusel et sellised kogused on kvootide raames saadaval.

| (8) | Tõrgeteta haldamise huvides peaksid impordiload kehtima üheksa kuud alates väljaandmise kuupäevast, kõige kauem aasta lõpuni. Liikmesriigid peaksid väljastama lube vaid siis, kui komisjon on neile teatanud, et kogused on saadaval ning kui ettevõtjad suudavad tõendada lepingu olemasolu ja kinnitada, kui konkreetse sättega ei ole ette nähtud vastupidist, et neile ei ole veel käesoleva määruse alusel antud liidu impordiluba asjaomaste kategooriate ja riikide jaoks. Pädevatel riigisisestel asutustel peaksid sellegipoolest olema volitused pikendada importija taotluste alusel kolme kuu võrra ja kuni 31. märtsini 2017 nende loa kehtivust, tingimusel et vähemalt pool eraldatud kogusest on taotluse esitamise kuupäevaks ära kasutatud. |
| --- | --- |

(8)

Tõrgeteta haldamise huvides peaksid impordiload kehtima üheksa kuud alates väljaandmise kuupäevast, kõige kauem aasta lõpuni. Liikmesriigid peaksid väljastama lube vaid siis, kui komisjon on neile teatanud, et kogused on saadaval ning kui ettevõtjad suudavad tõendada lepingu olemasolu ja kinnitada, kui konkreetse sättega ei ole ette nähtud vastupidist, et neile ei ole veel käesoleva määruse alusel antud liidu impordiluba asjaomaste kategooriate ja riikide jaoks. Pädevatel riigisisestel asutustel peaksid sellegipoolest olema volitused pikendada importija taotluste alusel kolme kuu võrra ja kuni 31. märtsini 2017 nende loa kehtivust, tingimusel et vähemalt pool eraldatud kogusest on taotluse esitamise kuupäevaks ära kasutatud.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/936 artikli 30 kohaselt asutatud tekstiilikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/936 artikli 30 kohaselt asutatud tekstiilikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määrusega kehtestatakse määruse (EL) 2015/936 III lisas ette nähtud teatavate tekstiiltoodete koguseliste impordikvootide haldamise eeskirjad 2016. aastaks.

Artikkel 2

Artiklis 1 osutatud kvoodid eraldatakse sellises ajalises järjestuses, milles komisjonile laekuvad liikmesriikide teated üksikettevõtjate esitatud taotluste kohta, ning koguses, mis ei ületa ühe ettevõtja kohta I lisas ette nähtud maksimumkogust.

Sellegipoolest ei kohaldata maksimumkoguseid ettevõtjate suhtes, kes suudavad oma esmast 2016. aasta taotlust esitades riiklikele pädevatele asutustele tõendada, et kõnealuste kategooriate ja kolmandate riikide puhul ületas nende import neile aastaks 2015 iga konkreetse kategooria jaoks impordiloaga ette nähtud maksimumkoguseid.

Selliste ettevõtjate puhul võivad pädevad asutused lubada importi, mis ei ületa kõnealustest kolmandatest riikidest ja kõnealuste kategooriate osas 2015. aastal imporditud koguseid, eeldusel et kvootide raames on selleks piisavalt võimalusi.

Artikkel 3

Importijad, kes on kasutanud ära 50 % või rohkem neile käesoleva määruse alusel eraldatud kogusest, võivad esitada sama kategooria ja päritoluriigi kohta täiendava taotluse koguste suhtes, mis ei ületa I lisas ette nähtud maksimumkoguseid.

Artikkel 4

1.   II lisas loetletud pädevad riigisisesed asutused võivad alates 2016. aasta 11. jaanuari kella 10.00st (Brüsseli aja järgi) teatada komisjonile kogustest, mille kohta on esitatud impordiloa taotlused.

2.   Pädevad riiklikud asutused väljastavad impordilube vaid siis, kui komisjon on neile vastavalt määruse (EL) 2015/936 artikli 17 lõikele 2 teatanud, et taotletud koguseid võib importida.

Nad väljastavad impordilube ainult siis, kui ettevõtja

| a) | tõendab kaupade tarnimisega seonduva lepingu olemasolu ning |
| --- | --- |

a)

tõendab kaupade tarnimisega seonduva lepingu olemasolu ning

| b) | kinnitab kirjalikult kõnealuste kategooriate ja riikide suhtes, et






  i) | ettevõtjale ei ole käesoleva määruse alusel varem impordiluba antud või |
| --- | --- | --- |

b)

kinnitab kirjalikult kõnealuste kategooriate ja riikide suhtes, et

i)

ettevõtjale ei ole käesoleva määruse alusel varem impordiluba antud või

| ii) | talle on käesoleva määruse alusel impordiluba antud, kuid ta on eraldatud kogusest vähemalt 50 % ära kasutanud. |
| --- | --- |

ii)

talle on käesoleva määruse alusel impordiluba antud, kuid ta on eraldatud kogusest vähemalt 50 % ära kasutanud.

3.   Impordiload kehtivad üheksa kuud alates väljaandmise kuupäevast ja kõige kauem kuni 31. detsembrini 2016.

Pädevad riigisisesed asutused võivad importija taotlusel siiski pikendada kolme kuu võrra sellise loa kehtivust, tingimusel et taotluse esitamise ajaks on eraldatud kogusest vähemalt 50 % ära kasutatud. Selline pikendatud kehtivusega luba aegub igal juhul hiljemalt 31. märtsil 2017.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. november 2015

Komisjoni nimel

president

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  ELT L 160, 25.6.2015, lk 1.

1

(2)  Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1235/2014, 18. november 2014, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 517/94 kohaselt 2015. aastaks ette nähtud tekstiilikvootide haldamise ja jagamise eeskirjad (ELT L 332, 19.11.2014, lk 18).

2

---

I LISA

Artiklites 2 ja 3 osutatud maksimumkogused

| Riik | Kategooria | Ühik | Maksimumkogus |
| --- | --- | --- | --- |
| Valgevene Vabariik | 1 | kilogramm | 20 000 |
| 2 | kilogramm | 80 000 |
| 3 | kilogramm | 5 000 |
| 4 | tükk | 20 000 |
| 5 | tükk | 15 000 |
| 6 | tükk | 20 000 |
| 7 | tükk | 20 000 |
| 8 | tükk | 20 000 |
| 15 | tükk | 17 000 |
| 20 | kilogramm | 5 000 |
| 21 | tükk | 5 000 |
| 22 | kilogramm | 6 000 |
| 24 | tükk | 5 000 |
| 26/27 | tükk | 10 000 |
| 29 | tükk | 5 000 |
| 67 | kilogramm | 3 000 |
| 73 | tükk | 6 000 |
| 115 | kilogramm | 20 000 |
| 117 | kilogramm | 30 000 |
| 118 | kilogramm | 5 000 |
| Korea Rahvademokraatlik Vabariik | 1 | kilogramm | 10 000 |
| 2 | kilogramm | 10 000 |
| 3 | kilogramm | 10 000 |
| 4 | tükk | 10 000 |
| 5 | tükk | 10 000 |
| 6 | tükk | 10 000 |
| 7 | tükk | 10 000 |
| 8 | tükk | 10 000 |
| 9 | kilogramm | 10 000 |
| 12 | paar | 10 000 |
| 13 | tükk | 10 000 |
| 14 | tükk | 10 000 |
| 15 | tükk | 10 000 |
| 16 | tükk | 10 000 |
| 17 | tükk | 10 000 |
| 18 | kilogramm | 10 000 |
| 19 | tükk | 10 000 |
| 20 | kilogramm | 10 000 |
| 21 | tükk | 10 000 |
| 24 | tükk | 10 000 |
| 26 | tükk | 10 000 |
| 27 | tükk | 10 000 |
| 28 | tükk | 10 000 |
| 29 | tükk | 10 000 |
| 31 | tükk | 10 000 |
| 36 | kilogramm | 10 000 |
| 37 | kilogramm | 10 000 |
| 39 | kilogramm | 10 000 |
| 59 | kilogramm | 10 000 |
| 61 | kilogramm | 10 000 |
| 68 | kilogramm | 10 000 |
| 69 | tükk | 10 000 |
| 70 | paar | 10 000 |
| 73 | tükk | 10 000 |
| 74 | tükk | 10 000 |
| 75 | tükk | 10 000 |
| 76 | kilogramm | 10 000 |
| 77 | kilogramm | 5 000 |
| 78 | kilogramm | 5 000 |
| 83 | kilogramm | 10 000 |
| 87 | kilogramm | 8 000 |
| 109 | kilogramm | 10 000 |
| 117 | kilogramm | 10 000 |
| 118 | kilogramm | 10 000 |
| 142 | kilogramm | 10 000 |
| 151A | kilogramm | 10 000 |
| 151B | kilogramm | 10 000 |
| 161 | kilogramm | 10 000 |

Riik

Kategooria

Ühik

Maksimumkogus

Valgevene Vabariik

1

kilogramm

20 000

2

kilogramm

80 000

3

kilogramm

5 000

4

tükk

20 000

5

tükk

15 000

6

tükk

20 000

7

tükk

20 000

8

tükk

20 000

15

tükk

17 000

20

kilogramm

5 000

21

tükk

5 000

22

kilogramm

6 000

24

tükk

5 000

26/27

tükk

10 000

29

tükk

5 000

67

kilogramm

3 000

73

tükk

6 000

115

kilogramm

20 000

117

kilogramm

30 000

118

kilogramm

5 000

Korea Rahvademokraatlik Vabariik

1

kilogramm

10 000

2

kilogramm

10 000

3

kilogramm

10 000

4

tükk

10 000

5

tükk

10 000

6

tükk

10 000

7

tükk

10 000

8

tükk

10 000

9

kilogramm

10 000

12

paar

10 000

13

tükk

10 000

14

tükk

10 000

15

tükk

10 000

16

tükk

10 000

17

tükk

10 000

18

kilogramm

10 000

19

tükk

10 000

20

kilogramm

10 000

21

tükk

10 000

24

tükk

10 000

26

tükk

10 000

27

tükk

10 000

28

tükk

10 000

29

tükk

10 000

31

tükk

10 000

36

kilogramm

10 000

37

kilogramm

10 000

39

kilogramm

10 000

59

kilogramm

10 000

61

kilogramm

10 000

68

kilogramm

10 000

69

tükk

10 000

70

paar

10 000

73

tükk

10 000

74

tükk

10 000

75

tükk

10 000

76

kilogramm

10 000

77

kilogramm

5 000

78

kilogramm

5 000

83

kilogramm

10 000

87

kilogramm

8 000

109

kilogramm

10 000

117

kilogramm

10 000

118

kilogramm

10 000

142

kilogramm

10 000

151A

kilogramm

10 000

151B

kilogramm

10 000

161

kilogramm

10 000

---

II LISA

Artiklis 4 osutatud pädevate riigisiseste asutuste loetelu

| 1. | Belgia |
| --- | --- |

1.

| FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie (majanduse, VKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja energia föderaalne avalik teenistus) |
| --- |
| Algemene Directie Economische Analyses en Internationale Economie |
| Dienst Vergunningen |
| Vooruitgangstraat 50 |
| 1210 Brussel |
| Tel +32 22776713 |
| Faks +32 22775063 |

FOD Economie, KMO, Middenstand en Energie (majanduse, VKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja energia föderaalne avalik teenistus)

Algemene Directie Economische Analyses en Internationale Economie

Dienst Vergunningen

Vooruitgangstraat 50

1210 Brussel

Tel +32 22776713

Faks +32 22775063

| SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie (majanduse, VKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja energia föderaalne avalik teenistus) |
| --- |
| Direction générale des Analyses économiques et de l'Economie internationale |
| Service Licences |
| Rue du Progrès 50 |
| 1210 Bruxelles |
| Tel + 32 22776713 |
| Faks + 32 22775063 |

SPF Economie, PME, Classes moyennes et Energie (majanduse, VKEde, füüsilisest isikust ettevõtjate ja energia föderaalne avalik teenistus)

Direction générale des Analyses économiques et de l'Economie internationale

Service Licences

Rue du Progrès 50

1210 Bruxelles

Tel + 32 22776713

Faks + 32 22775063

| 2. | Bulgaaria |
| --- | --- |

2.

| Министерство на икономиката и енергетиката |
| --- |
| Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол” |
| ул. „Славянска” No 8 |
| 1052 София |
| Теl +359 29407008/29407673/29407800 |
| Faks +359 29815041/29804710/29883654 |

Министерство на икономиката и енергетиката

Дирекция „Регистриране, лицензиране и контрол”

ул. „Славянска” No 8

1052 София

Теl +359 29407008/29407673/29407800

Faks +359 29815041/29804710/29883654

| Majandus- ja energiaministeerium |
| --- |
| 8, Slavyanska Str., Sofia 1052, Bulgaria |
| Tel +359 29407008/29407673/29407800 |
| Faks +359 29815041/29804710/29883654 |

Majandus- ja energiaministeerium

8, Slavyanska Str., Sofia 1052, Bulgaria

Tel +359 29407008/29407673/29407800

Faks +359 29815041/29804710/29883654

| 3. | Tšehhi Vabariik |
| --- | --- |

3.

| Ministerstvo průmyslu a obchodu (tööstus- ja kaubandusministeerium) |
| --- |
| Licenční správa |
| Na Františku 32 |
| 110 15 Praha 1 |
| Tel +420 224907111 |
| Faks +420 224212133 |

Ministerstvo průmyslu a obchodu (tööstus- ja kaubandusministeerium)

Licenční správa

Na Františku 32

110 15 Praha 1

Tel +420 224907111

Faks +420 224212133

| 4. | Taani |
| --- | --- |

4.

| Erhvervs- og Vækstministeriet (ettevõtluse ja majanduskasvu ministeerium) |
| --- |
| Erhvervsstyrelsen |
| Langelinie Allé 17 |
| 2100 København |
| Tel +45 35291000 |
| Faks +45 35291001 |

Erhvervs- og Vækstministeriet (ettevõtluse ja majanduskasvu ministeerium)

Erhvervsstyrelsen

Langelinie Allé 17

2100 København

Tel +45 35291000

Faks +45 35291001

| 5. | Saksamaa |
| --- | --- |

5.

| Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) (majandus- ja ekspordikontrolli föderaalamet) |
| --- |
| Frankfurter Str. 29-35 |
| 65760 Eschborn |
| Tel +49 6196908-0 |
| Faks +49 6196908-800 |

Bundesamt für Wirtschaft und Ausfuhrkontrolle (BAFA) (majandus- ja ekspordikontrolli föderaalamet)

Frankfurter Str. 29-35

65760 Eschborn

Tel +49 6196908-0

Faks +49 6196908-800

| 6. | Eesti |
| --- | --- |

6.

| Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium |
| --- |
| Harju 11 |
| 15072 Tallinn |
| Tel +372 6256400 |
| Faks +372 6313660 |

Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium

Harju 11

15072 Tallinn

Tel +372 6256400

Faks +372 6313660

| 7. | Iirimaa |
| --- | --- |

7.

| An Roinn Post, Fiontar agus Nuálaíochta |
| --- |
| 23 Sráid Chill Dara |
| Baile Átha Cliath 2D02 TD30 |
| Tel: +353 16312545 |
| Faks +353 16312562 |

An Roinn Post, Fiontar agus Nuálaíochta

23 Sráid Chill Dara

Baile Átha Cliath 2D02 TD30

Tel: +353 16312545

Faks +353 16312562

| Department of Jobs, Enterprise and Innovation |
| --- |
| Licensing Unit |
| Kildare Street |
| IRL-Dublin 2 |
| Tel +353 16312545 |
| Faks +353 16312562 |

Department of Jobs, Enterprise and Innovation

Licensing Unit

Kildare Street

IRL-Dublin 2

Tel +353 16312545

Faks +353 16312562

| 8. | Kreeka |
| --- | --- |

8.

| Υπουργείο Οικονομίας, Ανάπτυξης και Τουρισμού |
| --- |
| Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής και Εμπορικής Πολιτικής |
| Διεύθυνση Συντονισμού Εμπορίου και Εμπορικών Καθεστώτων |
| Τμήμα Β' Ειδικών Καθεστώτων Εισαγωγών |
| Κορνάρου 1 |
| 105 63 Αθήνα |
| Τηλ. +30 2103286041-43/2103286223 |
| Faks +30 2103286094 |

Υπουργείο Οικονομίας, Ανάπτυξης και Τουρισμού

Γενική Διεύθυνση Διεθνούς Οικονομικής και Εμπορικής Πολιτικής

Διεύθυνση Συντονισμού Εμπορίου και Εμπορικών Καθεστώτων

Τμήμα Β' Ειδικών Καθεστώτων Εισαγωγών

Κορνάρου 1

105 63 Αθήνα

Τηλ. +30 2103286041-43/2103286223

Faks +30 2103286094

| Ministry of Economy, Development and Tourism |
| --- |
| General Directorate for International Economic and Trade Policy, |
| Directorate fοr Trade Coordination and Trade Regimes |
| Unit B' Special Import Regimes |
| 1 Kornarou Str. |
| 10563 Athens |
| Tel +30 2103286041-43/2103286223 |
| Faks +30 2103286094 |

Ministry of Economy, Development and Tourism

General Directorate for International Economic and Trade Policy,

Directorate fοr Trade Coordination and Trade Regimes

Unit B' Special Import Regimes

1 Kornarou Str.

10563 Athens

Tel +30 2103286041-43/2103286223

Faks +30 2103286094

| 9. | Hispaania |
| --- | --- |

9.

| Ministerio de Economía y Competitividad (majandus- ja konkurentsiministeerium) |
| --- |
| Dirección General de Comercio e Inversiones |
| Paseo de la Castellana no 162 |
| 28046 Madrid |
| Tel +34 9134-93817/9134-93874 |
| Faks +34 913493831 |
| E-post: sgindustrial.sscc@comercio.mineco.es |

Ministerio de Economía y Competitividad (majandus- ja konkurentsiministeerium)

Dirección General de Comercio e Inversiones

Paseo de la Castellana no 162

28046 Madrid

Tel +34 9134-93817/9134-93874

Faks +34 913493831

E-post: sgindustrial.sscc@comercio.mineco.es

| 10. | Prantsusmaa |
| --- | --- |

10.

| Ministère de l'Economie, de l'Industrie et du Numérique |
| --- |
| Direction Générale des Entreprises (DGE) |
| Service de l'Industrie (SI) |
| Sous-direction de la Chimie, des Matériaux et des Eco-Industries (SDCME) |
| Bureau des Matériaux |
| 67, Rue Barbès – BP 80001 |
| 94201 Ivrys sur Seine Cedex |
| Tel +33 179843449 |
| E-post: isabelle.paimblanc@finances.gouv.fr |

Ministère de l'Economie, de l'Industrie et du Numérique

Direction Générale des Entreprises (DGE)

Service de l'Industrie (SI)

Sous-direction de la Chimie, des Matériaux et des Eco-Industries (SDCME)

Bureau des Matériaux

67, Rue Barbès – BP 80001

94201 Ivrys sur Seine Cedex

Tel +33 179843449

E-post: isabelle.paimblanc@finances.gouv.fr

| 11. | Horvaatia |
| --- | --- |

11.

| Ministarstvo vanjskih i europskih poslova |
| --- |
| Samostalni sektor za trgovinsku politiku i gospodarsku multilateralu |
| Trg N. Š. Zrinskog 7-8 |
| HR-10000 Zagreb |
| Tel +385 16444626 |
| Faks +385 16444601 |

Ministarstvo vanjskih i europskih poslova

Samostalni sektor za trgovinsku politiku i gospodarsku multilateralu

Trg N. Š. Zrinskog 7-8

HR-10000 Zagreb

Tel +385 16444626

Faks +385 16444601

| Ministry of Foreign and European Affairs |
| --- |
| Directorate for Trade Policy and Economic Multilateral Affairs |
| Trg N. Š. Zrinskog 7-8 |
| 10000 Zagreb |
| Tel +385 16444626 |
| Faks +385 16444601 |

Ministry of Foreign and European Affairs

Directorate for Trade Policy and Economic Multilateral Affairs

Trg N. Š. Zrinskog 7-8

10000 Zagreb

Tel +385 16444626

Faks +385 16444601

| 12. | Itaalia |
| --- | --- |

12.

| Ministero dello Sviluppo Economico (majandusarengu ministeerium) |
| --- |
| Direzione Generale per la Politica Commerciale Internazionale |
| Divisione III – Accesso dei beni italiani nei mercati esteri e difesa commerciale delle imprese |
| Viale Boston, 25 |
| 00144 Roma |
| Tel +39 0659647517/0659932450/0659932436 |
| Faks +39 0659932681/0659932636 |
| E-post: dgpci.div3@mise.gov.it |

Ministero dello Sviluppo Economico (majandusarengu ministeerium)

Direzione Generale per la Politica Commerciale Internazionale

Divisione III – Accesso dei beni italiani nei mercati esteri e difesa commerciale delle imprese

Viale Boston, 25

00144 Roma

Tel +39 0659647517/0659932450/0659932436

Faks +39 0659932681/0659932636

E-post: dgpci.div3@mise.gov.it

| 13. | Küpros |
| --- | --- |

13.

| Κλάδος Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/ Εξαγωγής |
| --- |
| Υπηρεσία Εμπορίου |
| Υπουργείο Ενέργειας, Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού |
| Ανδρέα Αραούζου 6 |
| 1421 Λευκωσία |
| Tel +357 22867100 |
| Faks +357 22375443 |

Κλάδος Έκδοσης Αδειών Εισαγωγής/ Εξαγωγής

Υπηρεσία Εμπορίου

Υπουργείο Ενέργειας, Εμπορίου, Βιομηχανίας και Τουρισμού

Ανδρέα Αραούζου 6

1421 Λευκωσία

Tel +357 22867100

Faks +357 22375443

| Imports/ Exports Licensing Section |
| --- |
| Trade Service |
| Ministry of Energy, Commerce, Industry and Tourism |
| 6, Andrea Araouzou |
| 1421 Nicosia |
| Tel +357 22867100 |
| Faks +357 22375443 |

Imports/ Exports Licensing Section

Trade Service

Ministry of Energy, Commerce, Industry and Tourism

6, Andrea Araouzou

1421 Nicosia

Tel +357 22867100

Faks +357 22375443

| 14. | Läti |
| --- | --- |

14.

| Latvijas Republikas Ārlietu ministrija (Läti Vabariigi välisministeerium) |
| --- |
| Kr.Valdemāra iela 3 |
| LV-1395 Rīga |
| Tel +371 67016201 |
| Faks +371 67828121 |

Latvijas Republikas Ārlietu ministrija (Läti Vabariigi välisministeerium)

Kr.Valdemāra iela 3

LV-1395 Rīga

Tel +371 67016201

Faks +371 67828121

| 15. | Leedu |
| --- | --- |

15.

| Lietuvos Respublikos ūkio ministerija (Leedu Vabariigi majandusministeerium) |
| --- |
| Gedimino pr. 38/Vasario 16-osios g. 2 |
| LT-01104 Vilnius |
| Tel +370 70664658/70664808 |
| Faks +370 70664762 |
| E-post: vienaslangelis@ukmin.lt |

Lietuvos Respublikos ūkio ministerija (Leedu Vabariigi majandusministeerium)

Gedimino pr. 38/Vasario 16-osios g. 2

LT-01104 Vilnius

Tel +370 70664658/70664808

Faks +370 70664762

E-post: vienaslangelis@ukmin.lt

| 16. | Luksemburg |
| --- | --- |

16.

| Ministère de l'Economie (majandusministeerium) |
| --- |
| Office des licences |
| 19-21, boulevard Royal |
| 2449 Luxembourg |
| Tel +352 226162 |
| Faks +352 466138 |
| office.licences@eco.etat.lu |

Ministère de l'Economie (majandusministeerium)

Office des licences

19-21, boulevard Royal

2449 Luxembourg

Tel +352 226162

Faks +352 466138

office.licences@eco.etat.lu

| 17. | Ungari |
| --- | --- |

17.

| Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal |
| --- |
| (Ungari kaubanduslitsentside osakond) |
| Budapest |
| Németvölgyi út 37–39. |
| 1124 |
| MAGYARORSZÁG |
| Tel +36 14585514 |
| Faks +36 14585832 |
| E-post: keo@mkeh.gov.hu |

Magyar Kereskedelmi Engedélyezési Hivatal

(Ungari kaubanduslitsentside osakond)

Budapest

Németvölgyi út 37–39.

1124

MAGYARORSZÁG

Tel +36 14585514

Faks +36 14585832

E-post: keo@mkeh.gov.hu

| 18. | Malta |
| --- | --- |

18.

| Ministeru għall-Ekonomija, Investiment u Intrapriżi Żghar |
| --- |
| Dipartiment tal-Kummerċ, Xatt Lascaris |
| Valletta VLT1933 |
| Tel +356 25690214 |
| Faks +356 21237112 |
| E-mail: commerce@gov.mt |

Ministeru għall-Ekonomija, Investiment u Intrapriżi Żghar

Dipartiment tal-Kummerċ, Xatt Lascaris

Valletta VLT1933

Tel +356 25690214

Faks +356 21237112

E-mail: commerce@gov.mt

| Ministry for the Economy, Investment and Small Business (majandus-, investeeringute ja väikeettevõtluse ministeerium) |
| --- |
| Commerce Department, Trade Services Directorate |
| Lascaris |
| Valletta VLT 1933 |
| Tel +356 25690214 |
| Faks +356 21237112 |
| E-post: commerce@gov.mt |

Ministry for the Economy, Investment and Small Business (majandus-, investeeringute ja väikeettevõtluse ministeerium)

Commerce Department, Trade Services Directorate

Lascaris

Valletta VLT 1933

Tel +356 25690214

Faks +356 21237112

E-post: commerce@gov.mt

| 19. | Madalmaad |
| --- | --- |

19.

| Belastingdienst/Douane (tolliamet) |
| --- |
| centrale dienst voor in- en uitvoer |
| Kempkensberg 12 |
| Postbus 30003 |
| 9700 RD Groningen |
| Tel +31 881512122 |
| Faks +31 881513182 |

Belastingdienst/Douane (tolliamet)

centrale dienst voor in- en uitvoer

Kempkensberg 12

Postbus 30003

9700 RD Groningen

Tel +31 881512122

Faks +31 881513182

| 20. | Austria |
| --- | --- |

20.

| Bundesministerium für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft (föderaalne teadus-, teadusuuringute ja majandusministeerium) |
| --- |
| Abteilung C2/9 – Außenwirtschaftskontrolle |
| Stubenring 1 |
| A – 1010 Wien |
| Tel +43 171100-8353 |
| Faks +43 171100-8366 |

Bundesministerium für Wissenschaft, Forschung und Wirtschaft (föderaalne teadus-, teadusuuringute ja majandusministeerium)

Abteilung C2/9 – Außenwirtschaftskontrolle

Stubenring 1

A – 1010 Wien

Tel +43 171100-8353

Faks +43 171100-8366

| 21. | Poola |
| --- | --- |

21.

| Ministerstwo Gospodarki (majandusministeerium) |
| --- |
| Pl.Trzech Krzyzy 3/5 |
| 00-507 Warszawa |
| Tel +48 226935553 |
| Faks +48 226934021 |

Ministerstwo Gospodarki (majandusministeerium)

Pl.Trzech Krzyzy 3/5

00-507 Warszawa

Tel +48 226935553

Faks +48 226934021

| 22. | Portugal |
| --- | --- |

22.

| Ministério das Finanças (rahandusministeerium) |
| --- |
| AT – Autoridade Tributária e Aduaneira |
| DSL – Direcção de Serviços de Licenciamento |
| Rua da Alfândega no 5 R/C |
| 1149-006 Lisboa |
| Tel +351 1218813843 |
| Faks +351 1218813986 |
| E-post: dsl@at.gov.pt |

Ministério das Finanças (rahandusministeerium)

AT – Autoridade Tributária e Aduaneira

DSL – Direcção de Serviços de Licenciamento

Rua da Alfândega no 5 R/C

1149-006 Lisboa

Tel +351 1218813843

Faks +351 1218813986

E-post: dsl@at.gov.pt

| 23. | Rumeenia |
| --- | --- |

23.

| Ministerul Economiei (majandusministeerium) |
| --- |
| Comerţului şi Mediului de Afaceri |
| Direcţia Politici Comerciale |
| Calea Victoriei, nr.152, sector 1 |
| Bucureşti |
| Cod poştal: 010096 |
| Tel +40 213150081 |
| Faks +40 213150454 |
| E-post: clc@dce.gov.ro |

Ministerul Economiei (majandusministeerium)

Comerţului şi Mediului de Afaceri

Direcţia Politici Comerciale

Calea Victoriei, nr.152, sector 1

Bucureşti

Cod poştal: 010096

Tel +40 213150081

Faks +40 213150454

E-post: clc@dce.gov.ro

| 24. | Sloveenia |
| --- | --- |

24.

| Ministrstvo za finance (rahandusministeerium) |
| --- |
| Finančna uprava Republike Slovenije |
| Spodnji Plavž 6c |
| SI-4270 Jesenice |
| Tel +386 42027583 |
| Faks +386 42024969 |
| E-post: taric.fu@gov.si |

Ministrstvo za finance (rahandusministeerium)

Finančna uprava Republike Slovenije

Spodnji Plavž 6c

SI-4270 Jesenice

Tel +386 42027583

Faks +386 42024969

E-post: taric.fu@gov.si

| 25. | Slovakkia |
| --- | --- |

25.

| Ministerstvo hospodárstva SR (Slovakkia Vabariigi majandusministeerium) |
| --- |
| Odbor výkonu obchodných opatrení |
| Mierová 19 |
| 827 15 Bratislava |
| Tel +421 248547019 |
| Faks +421 243423915 |
| E-post: jan.krocka@mhsr.sk |

Ministerstvo hospodárstva SR (Slovakkia Vabariigi majandusministeerium)

Odbor výkonu obchodných opatrení

Mierová 19

827 15 Bratislava

Tel +421 248547019

Faks +421 243423915

E-post: jan.krocka@mhsr.sk

| 26. | Soome |
| --- | --- |

26.

| Tulli (Soome toll) |
| --- |
| PL 512 |
| FI-00101 Helsinki |
| Tel +358 2955200 |
| E-post: kirmo@tulli.fi |

Tulli (Soome toll)

PL 512

FI-00101 Helsinki

Tel +358 2955200

E-post: kirmo@tulli.fi

| Tullen (Soome toll) |
| --- |
| PB 512 |
| FI-00101 Helsingfors |
| Tel +358 2955200 |

Tullen (Soome toll)

PB 512

FI-00101 Helsingfors

Tel +358 2955200

| 27. | Rootsi |
| --- | --- |

27.

| Kommerskollegium (kaubandusnõukogu) |
| --- |
| Box 6803 |
| SE-113 86 Stockholm |
| Tel +46 86904800 |
| Faks +46 8306759 |
| E-post: registrator@kommers.se |

Kommerskollegium (kaubandusnõukogu)

Box 6803

SE-113 86 Stockholm

Tel +46 86904800

Faks +46 8306759

E-post: registrator@kommers.se

| 28. | Ühendkuningriik |
| --- | --- |

28.

Import Licensing Branch (ILB)

Department for Business Innovation and Skills

E-post: enquiries.ilb@bis.gsi.gov.uk

---

| 21.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/45 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/45

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2015/2107,

20. november 2015,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1308/2013, millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 922/72, (EMÜ) nr 234/79, (EÜ) nr 1037/2001 ja (EÜ) nr 1234/2007 (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga (2), eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. november 2015

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 671.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | AL | 50,7 |
| MA | 69,8 |
| ZZ | 60,3 |
| 0707 00 05 | AL | 74,3 |
| MA | 93,8 |
| TR | 144,3 |
| ZZ | 104,1 |
| 0709 93 10 | AL | 80,9 |
| MA | 54,7 |
| TR | 159,2 |
| ZZ | 98,3 |
| 0805 20 10 | MA | 95,4 |
| TR | 83,5 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | TR | 67,4 |
| ZZ | 67,4 |
| 0805 50 10 | TR | 102,7 |
| ZZ | 102,7 |
| 0808 10 80 | AU | 166,8 |
| CA | 158,0 |
| CL | 73,7 |
| MK | 32,3 |
| NZ | 172,8 |
| ZA | 164,9 |
| ZZ | 128,1 |
| 0808 30 90 | BA | 85,4 |
| CN | 59,1 |
| TR | 120,6 |
| ZZ | 88,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

AL

50,7

MA

69,8

ZZ

60,3

0707 00 05

AL

74,3

MA

93,8

TR

144,3

ZZ

104,1

0709 93 10

AL

80,9

MA

54,7

TR

159,2

ZZ

98,3

0805 20 10

MA

95,4

TR

83,5

ZZ

89,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

TR

67,4

ZZ

67,4

0805 50 10

TR

102,7

ZZ

102,7

0808 10 80

AU

166,8

CA

158,0

CL

73,7

MK

32,3

NZ

172,8

ZA

164,9

ZZ

128,1

0808 30 90

BA

85,4

CN

59,1

TR

120,6

ZZ

88,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni 27. novembri 2012. aasta määruses (EL) nr 1106/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 471/2009 (mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega) seoses riikide ja territooriumide nomenklatuuri ajakohastamisega (ELT L 328, 28.11.2012, lk 7). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

OTSUSED

| 21.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/47 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/47

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2015/2108,

16. november 2015,

millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni teenustekaubanduse nõukogus võetav seisukoht eesmärgiga teavitada sooduskohtlemisest, mida liit kavatseb kohaldada liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenuste ja teenusepakkujate suhtes, ning saada heakskiit sooduskohtlemisele, mis ulatub turulepääsust kaugemale

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 91 ja 100 ning artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) asutamist käsitleva Marrakechi lepingu IX artiklis on muu hulgas sätestatud kord erandite tegemiseks kohustustest, mis on WTO liikmetele kehtestatud nimetatud lepinguga või selle 1A või 1B või 1C lisas sisalduvate mitmepoolsete kaubanduslepingutega või nende lisadega. |
| --- | --- |

(1)

Maailma Kaubandusorganisatsiooni (edaspidi „WTO”) asutamist käsitleva Marrakechi lepingu IX artiklis on muu hulgas sätestatud kord erandite tegemiseks kohustustest, mis on WTO liikmetele kehtestatud nimetatud lepinguga või selle 1A või 1B või 1C lisas sisalduvate mitmepoolsete kaubanduslepingutega või nende lisadega.

| (2) | 2011. aastal esitati taotlus teha erand, mis võimaldaks WTO liikmetel kohaldada sooduskohtlemist liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate suhtes, ilma et sellist kohtlemist võimaldataks kõigist teistest WTO liikmesriikidest pärit sarnaste teenuste ja teenuseosutajate suhtes, kaldudes erandkorras kõrvale teenustekaubanduse üldlepingu II artikli lõike 1 kohasest kohustusest. Liidu seisukoht erandit toetada võeti vastu nõukogu otsusega 2012/8/EL (1). |
| --- | --- |

(2)

2011. aastal esitati taotlus teha erand, mis võimaldaks WTO liikmetel kohaldada sooduskohtlemist liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate suhtes, ilma et sellist kohtlemist võimaldataks kõigist teistest WTO liikmesriikidest pärit sarnaste teenuste ja teenuseosutajate suhtes, kaldudes erandkorras kõrvale teenustekaubanduse üldlepingu II artikli lõike 1 kohasest kohustusest. Liidu seisukoht erandit toetada võeti vastu nõukogu otsusega 2012/8/EL (1).

| (3) | 17. detsembril 2011 otsustas WTO ministrite konverents lubada WTO liikmetel kohaldada sellist sooduskohtlemist liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate suhtes 15-aasta pikkuse ajavahemiku jooksul. Vastavalt nimetatud otsusele esitavad sooduskohtlemist kohaldavad WTO liikmed teenustekaubanduse nõukogule sellekohase teate ning muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis kirjeldatud meetmete suhtes kohaldatava sooduskohtlemise peab teenustekaubanduse nõukogu vastavalt oma menetlustele heaks kiitma. |
| --- | --- |

(3)

17. detsembril 2011 otsustas WTO ministrite konverents lubada WTO liikmetel kohaldada sellist sooduskohtlemist liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate suhtes 15-aasta pikkuse ajavahemiku jooksul. Vastavalt nimetatud otsusele esitavad sooduskohtlemist kohaldavad WTO liikmed teenustekaubanduse nõukogule sellekohase teate ning muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis kirjeldatud meetmete suhtes kohaldatava sooduskohtlemise peab teenustekaubanduse nõukogu vastavalt oma menetlustele heaks kiitma.

| (4) | WTO ministrite konverents kinnitas oma 7. detsembri 2013. aasta otsuses nõuet, et muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis kirjeldatud meetmete kohaldamise peab teenustekaubanduse nõukogu heaks kiitma. |
| --- | --- |

(4)

WTO ministrite konverents kinnitas oma 7. detsembri 2013. aasta otsuses nõuet, et muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis kirjeldatud meetmete kohaldamise peab teenustekaubanduse nõukogu heaks kiitma.

| (5) | Liidu seisukoht kiita heaks vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate sooduskohtlemine seoses muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis kirjeldatud meetmete kohaldamisega, millest on teatanud WTO liikmed, kes ei ole liit ega selle liikmesriigid, võeti vastu nõukogu otsusega (EL) 2015/1570 (2). |
| --- | --- |

(5)

Liidu seisukoht kiita heaks vähim arenenud riikide teenuste ja teenuseosutajate sooduskohtlemine seoses muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis kirjeldatud meetmete kohaldamisega, millest on teatanud WTO liikmed, kes ei ole liit ega selle liikmesriigid, võeti vastu nõukogu otsusega (EL) 2015/1570 (2).

| (6) | Kooskõlas WTO ministritekonverentsi 17. detsembri 2011. aasta ja 7. detsembri 2013. aasta otsustega juhtis liit 30. juulil 2015 teenustekaubanduse nõukogu tähelepanu oma kavatsusele teatada kooskõlas nõutavate sisemenetlustega sooduskohtlemisest, mida liit kavatseb teha kättesaadavaks liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenustele ja teenuseosutajatele. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas WTO ministritekonverentsi 17. detsembri 2011. aasta ja 7. detsembri 2013. aasta otsustega juhtis liit 30. juulil 2015 teenustekaubanduse nõukogu tähelepanu oma kavatsusele teatada kooskõlas nõutavate sisemenetlustega sooduskohtlemisest, mida liit kavatseb teha kättesaadavaks liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenustele ja teenuseosutajatele.

| (7) | Liidu arengueesmärkide ja Doha arengukava teenuseid käsitleva osa üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimise huvides on, et liit saaks heakskiidu sooduskohtlemisele, mis ulatub kaugemale turulepääsust, mida ta kavatseb võimaldada liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenustele ja teenuseosutajatele, pöörates erilist tähelepanu soodustustele, mida kohaldatakse seoses füüsiliste isikute teenuste osutamise eesmärgil ajutise riigis viibimisega, et pakkuda stiimuleid rahvusvahelisest õigusest tulenevate tagasivõtukohustuste täitmiseks, olemasolevate tagasivõtulepingute rakendamiseks ja uute sõlmimiseks, eeldusel et liikmeks olevad vähim arenenud riigid teevad liiduga rände haldamisel koostööd. |
| --- | --- |

(7)

Liidu arengueesmärkide ja Doha arengukava teenuseid käsitleva osa üle peetavate läbirääkimiste lõpuleviimise huvides on, et liit saaks heakskiidu sooduskohtlemisele, mis ulatub kaugemale turulepääsust, mida ta kavatseb võimaldada liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenustele ja teenuseosutajatele, pöörates erilist tähelepanu soodustustele, mida kohaldatakse seoses füüsiliste isikute teenuste osutamise eesmärgil ajutise riigis viibimisega, et pakkuda stiimuleid rahvusvahelisest õigusest tulenevate tagasivõtukohustuste täitmiseks, olemasolevate tagasivõtulepingute rakendamiseks ja uute sõlmimiseks, eeldusel et liikmeks olevad vähim arenenud riigid teevad liiduga rände haldamisel koostööd.

| (8) | On asjakohane kehtestada liidu nimel teenustekaubanduse nõukogus võetav seisukoht, millega antakse teada sooduskohtlemisest, mida liit kavatseb kohaldada liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenustele ja teenuseosutajatele, ning küsida luba sooduskohtlemiseks, mis ulatub kaugemale turulepääsust, |
| --- | --- |

(8)

On asjakohane kehtestada liidu nimel teenustekaubanduse nõukogus võetav seisukoht, millega antakse teada sooduskohtlemisest, mida liit kavatseb kohaldada liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenustele ja teenuseosutajatele, ning küsida luba sooduskohtlemiseks, mis ulatub kaugemale turulepääsust,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Liidu nimel teenustekaubanduse nõukogus võetav seisukoht on teavitada teenustekaubanduse nõukogu sooduskohtlemisest, mida liit kavatseb kohaldada liikmeks olevate vähim arenenud riikide teenustele ja teenusepakkujatele, nagu on sätestatud WTO dokumendis S/C/N/840 kooskõlas WTO ministritenõukogu 17. detsembri 2011. aasta ja 7. detsembri 2013. aasta otsustega, ning saada teenustekaubanduse nõukogus heakskiit sooduskohtlemisele, mis ulatub kaugemale turulepääsust.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.

Brüssel, 16. november 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

F. ETGEN

---

(1)  Nõukogu 14. detsembri 2011. aasta otsus 2012/8/EL, millega määratakse kindlaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni ministrite konverentsil Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses erandi tegemise taotlusega, et võimaldada sooduskohtlemist vähim arenenud riikide teenustele ja teenuseosutajatele (ELT L 4, 7.1.2012, lk 16).

1

(2)  Nõukogu 18. septembri 2015. aasta otsus (EL) 2015/1570, millega määratakse kindlaks Euroopa Liidu nimel Maailma Kaubandusorganisatsiooni teenustekaubanduse nõukogus võetav seisukoht seoses teiste WTO liikmete kui liidu ja selle liikmesriikide poolt teatatud selliste muude kui teenustekaubanduse üldlepingu XVI artiklis kirjeldatud sooduskohtlemise heakskiitmisega, mida kohaldatakse vähim arenenud riikidest liikmete teenuste ja teenuseosutajate suhtes (ELT L 245, 22.9.2015, lk 6).

2

---

| 21.11.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 305/49 |
| --- | --- | --- | --- |

21.11.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 305/49

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2015/2109,

17. november 2015,

millega antakse Ühendkuningriigile luba kohaldada erimeedet, millega tehakse erand direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (1) eriti selle artikli 395 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2006/659/EÜ (2) anti Ühendkuningriigile luba kohaldada spetsiaalseid lihtsustamismeetmeid, et kindlaks määrata kindla maksumäära alusel mahaarvamisele mittekuuluva käibemaksu suurus, mis on seotud nende ametiautode kütusele tehtavate kulutustega, mida ei kasutata ainult ettevõtluse tarbeks. See süsteem, mis on maksukohustuslaste jaoks vabatahtlik, põhineb auto süsinikdioksiidi (CO2) heite tasemel, kuna heite kogus ja kütusekulu on omavahel proportsionaalses vastavuses ja seega ka vastavuses kütusele tehtavate kulutustega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2006/659/EÜ (2) anti Ühendkuningriigile luba kohaldada spetsiaalseid lihtsustamismeetmeid, et kindlaks määrata kindla maksumäära alusel mahaarvamisele mittekuuluva käibemaksu suurus, mis on seotud nende ametiautode kütusele tehtavate kulutustega, mida ei kasutata ainult ettevõtluse tarbeks. See süsteem, mis on maksukohustuslaste jaoks vabatahtlik, põhineb auto süsinikdioksiidi (CO2) heite tasemel, kuna heite kogus ja kütusekulu on omavahel proportsionaalses vastavuses ja seega ka vastavuses kütusele tehtavate kulutustega.

| (2) | Komisjonis 22. mail 2015. aastal registreeritud kirjas taotles Ühendkuningriik luba jätkata kõnealuse meetme kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonis 22. mail 2015. aastal registreeritud kirjas taotles Ühendkuningriik luba jätkata kõnealuse meetme kohaldamist.

| (3) | Komisjon teatas Ühendkuningriigi taotlusest teistele liikmesriikidele 5. juuni 2015. aasta kirjaga. Komisjon teatas 8. juuni 2015. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks olemas kogu vajalik teave. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon teatas Ühendkuningriigi taotlusest teistele liikmesriikidele 5. juuni 2015. aasta kirjaga. Komisjon teatas 8. juuni 2015. aasta kirjas Ühendkuningriigile, et tal on taotluse hindamiseks olemas kogu vajalik teave.

| (4) | Ühendkuningriigi sõnul on see kord nii maksukohustuslaste kui ka maksuhaldurite jaoks oluliselt lihtsustanud käibemaksu kogumist seoses kütusele tehtud kulutustega ametiautode kasutamisel isiklikuks otstarbeks. Seepärast on asjakohane lubada Ühendkuningriigil kohaldada kõnealust meedet 31. detsembrini 2018. |
| --- | --- |

(4)

Ühendkuningriigi sõnul on see kord nii maksukohustuslaste kui ka maksuhaldurite jaoks oluliselt lihtsustanud käibemaksu kogumist seoses kütusele tehtud kulutustega ametiautode kasutamisel isiklikuks otstarbeks. Seepärast on asjakohane lubada Ühendkuningriigil kohaldada kõnealust meedet 31. detsembrini 2018.

| (5) | Kui Ühendkuningriik leiab, et kõnealust tähtaega on vaja pärast 2018. aastat veel pikendada, peaks ta esitama aruande koos pikendamistaotlusega komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2018. |
| --- | --- |

(5)

Kui Ühendkuningriik leiab, et kõnealust tähtaega on vaja pärast 2018. aastat veel pikendada, peaks ta esitama aruande koos pikendamistaotlusega komisjonile hiljemalt 31. märtsiks 2018.

| (6) | Erandit kehtestav meede ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid, |
| --- | --- |

(6)

Erandit kehtestav meede ei mõjuta ebasoodsalt käibemaksust tulenevaid liidu omavahendeid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Erandina direktiivi 2006/112/EÜ artikli 26 lõike 1 punktist a ning artiklitest 168 ja 168a lubatakse Ühendkuningriigil määrata alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2018 kindla maksumäära alusel kindlaks käibemaksu suurus, mis on seotud kütusele tehtud kulutustega ametiautode kasutamisel isiklikuks otstarbeks.

Artikkel 2

Maksu suurust, millele osutakse artiklis 1, väljendatakse kindlaksmääratud summadena, mis on kehtestatud sõiduki tüübi CO2-heite taseme põhjal, mis näitab kütusekulu. Ühendkuningriik kohandab kõnealuseid kindlaksmääratud summasid igal aastal, et näidata kütuse keskmise maksumuse muutusi.

Artikkel 3

Käesoleva otsuse alusel kehtestatud süsteem on maksukohustuslastele vabatahtlik.

Artikkel 4

Taotlus käesoleva otsusega ettenähtud meetme pikendamise kohta tuleb komisjonile esitada hiljemalt 31. märtsiks 2018 ning sellele tuleb lisada aruanne sisaldab kõnealuse meetme kohaldamise ülevaadet.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile.

Brüssel, 17. november 2015

Nõukogu nimel

eesistuja

J. ASSELBORN

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. septembri 2006. aasta otsus 2006/659/EÜ, millega antakse Ühendkuningriigile luba kehtestada erimeede, mis kaldub kõrvale kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva direktiivi 77/388/EMÜ artikli 5 lõikest 6 ja artikli 11A osa lõike 1 punktist b (ELT L 272, 3.10.2006, lk 15).

2

---