# Europeiska unionens C 375/2015

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 375 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 58 årgången12 november 2015 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 375

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

58 årgången12 november 2015

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 375/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 375/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor) (
  1
  ) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2015/C 375/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7752 – ACE/Chubb) (
  1
  )

1

1

2015/C 375/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor) (
  1
  )

1

1

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2015/C 375/03 | Rådets beslut av den 10 november 2015 om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 8 för Europeiska unionen för budgetåret 2015 | 2 |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 375/04 | Eurons växelkurs | 3 |
| 2015/C 375/05 | Tillkännagivande om ursprungsmärkning för varor från de territorier som ockuperats av Israel sedan juni 1967 | 4 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

2015/C 375/03

Rådets beslut av den 10 november 2015 om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 8 för Europeiska unionen för budgetåret 2015

2

Europeiska kommissionen

2015/C 375/04

Eurons växelkurs

3

2015/C 375/05

Tillkännagivande om ursprungsmärkning för varor från de territorier som ockuperats av Israel sedan juni 1967

4

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 375/06 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr) (
  1
  ) | 7 |
| 2015/C 375/07 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7573 – DMK/DOC Kaas) (
  1
  ) | 8 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2015/C 375/08 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 9 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

2015/C 375/06

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr) (
  1
  )

1

7

2015/C 375/07

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende M.7573 – DMK/DOC Kaas) (
  1
  )

1

8

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2015/C 375/08

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 12.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7752 – ACE/Chubb)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 375/01)

Kommissionen beslutade den 6 november 2015 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att vara tillgängligt

| — | under rubriken Koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken Koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32015M7752. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32015M7752. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 12.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.7585 – NXP Semiconductors/Freescale Semiconductor)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 375/02)

Kommissionen beslutade den 17 september 2015 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b jämförd med artikel 6.2 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att vara tillgängligt

| — | under rubriken Koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken Koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, även uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32015M7585. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32015M7585. EUR-Lex ger tillgång till EU-rätten via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Rådet

| 12.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/2

---

RÅDETS BESLUT

av den 10 november 2015

om antagande av rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 8 för Europeiska unionen för budgetåret 2015

(2015/C 375/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 314, jämfört med fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, och

av följande skäl:

| | |
| --- | --- |

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Rådets ståndpunkt om förslag till ändringsbudget nr 8 för Europeiska unionen för budgetåret 2015 antogs den 10 november 2015.

Texten återfinns i sin helhet på rådets webbplats: http://www.consilium.europa.eu/

Utfärdad i Bryssel den 10 november 2015.

På rådets vägnar

P. GRAMEGNA

Ordförande

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

1

(2)  EUT L 69, 13.3.2015, s. 1.

2

---

Europeiska kommissionen

| 12.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/3

---

Eurons växelkurs (1)

11 november 2015

(2015/C 375/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0716 |
| JPY | japansk yen | 131,90 |
| DKK | dansk krona | 7,4604 |
| GBP | pund sterling | 0,70600 |
| SEK | svensk krona | 9,3290 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0783 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,2230 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,022 |
| HUF | ungersk forint | 311,70 |
| PLN | polsk zloty | 4,2215 |
| RON | rumänsk leu | 4,4366 |
| TRY | turkisk lira | 3,0929 |
| AUD | australisk dollar | 1,5183 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4213 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,3060 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,6344 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5236 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 238,51 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 15,2006 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 6,8235 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,6205 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 551,32 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,6634 |
| PHP | filippinsk peso | 50,475 |
| RUB | rysk rubel | 69,0860 |
| THB | thailändsk baht | 38,446 |
| BRL | brasiliansk real | 4,0013 |
| MXN | mexikansk peso | 17,9011 |
| INR | indisk rupie | 70,9780 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0716

JPY

japansk yen

131,90

DKK

dansk krona

7,4604

GBP

pund sterling

0,70600

SEK

svensk krona

9,3290

CHF

schweizisk franc

1,0783

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,2230

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,022

HUF

ungersk forint

311,70

PLN

polsk zloty

4,2215

RON

rumänsk leu

4,4366

TRY

turkisk lira

3,0929

AUD

australisk dollar

1,5183

CAD

kanadensisk dollar

1,4213

HKD

Hongkongdollar

8,3060

NZD

nyzeeländsk dollar

1,6344

SGD

singaporiansk dollar

1,5236

KRW

sydkoreansk won

1 238,51

ZAR

sydafrikansk rand

15,2006

CNY

kinesisk yuan renminbi

6,8235

HRK

kroatisk kuna

7,6205

IDR

indonesisk rupiah

14 551,32

MYR

malaysisk ringgit

4,6634

PHP

filippinsk peso

50,475

RUB

rysk rubel

69,0860

THB

thailändsk baht

38,446

BRL

brasiliansk real

4,0013

MXN

mexikansk peso

17,9011

INR

indisk rupie

70,9780

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

| 12.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/4 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/4

---

Tillkännagivande om ursprungsmärkning för varor från de territorier som ockuperats av Israel sedan juni 1967

(2015/C 375/05)

| (1) | I enlighet med internationell rätt erkänner Europeiska unionen inte Israels suveränitet över de territorier som ockuperats av Israel sedan juni 1967, nämligen Golanhöjderna, Gazaremsan och Västbanken, däribland östra Jerusalem, och anser inte att de utgör en del av Israels territorium (1), oberoende av deras rättsliga ställning enligt inhemsk israelisk lagstiftning (2). Unionen har förtydligat att den inte kommer att erkänna några ändringar av de gränser som gällde före 1967 utom de som parterna i fredsprocessen i Mellanöstern enats om (3). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med internationell rätt erkänner Europeiska unionen inte Israels suveränitet över de territorier som ockuperats av Israel sedan juni 1967, nämligen Golanhöjderna, Gazaremsan och Västbanken, däribland östra Jerusalem, och anser inte att de utgör en del av Israels territorium (1), oberoende av deras rättsliga ställning enligt inhemsk israelisk lagstiftning (2). Unionen har förtydligat att den inte kommer att erkänna några ändringar av de gränser som gällde före 1967 utom de som parterna i fredsprocessen i Mellanöstern enats om (3).

| (2) | Tillämpningen av befintlig unionslagstiftning om att ange ursprunget för produkter som har sitt ursprung i territorier som ockuperats av Israel har varit föremål för tillkännagivanden eller vägledningar som antagits av de relevanta myndigheterna i flera medlemsstater. Det finns givetvis en efterfrågan från konsumenter, ekonomiska aktörer och nationella myndigheter på tydlighet vad gäller befintlig unionslagstiftning om ursprungsinformation för produkter från territorier som ockuperats av Israel (4). Syftet är också att säkerställa att unionens ställningstaganden och åtaganden respekteras i överensstämmelse med internationell rätt om unionens icke-erkännande av Israels suveränitet över de territorier som ockuperats av Israel sedan juni 1967. Detta tillkännagivande syftar också till att behålla en öppen och smidig handel, begränsar inte handelsflödena och bör inte uppfattas göra det. |
| --- | --- |

(2)

Tillämpningen av befintlig unionslagstiftning om att ange ursprunget för produkter som har sitt ursprung i territorier som ockuperats av Israel har varit föremål för tillkännagivanden eller vägledningar som antagits av de relevanta myndigheterna i flera medlemsstater. Det finns givetvis en efterfrågan från konsumenter, ekonomiska aktörer och nationella myndigheter på tydlighet vad gäller befintlig unionslagstiftning om ursprungsinformation för produkter från territorier som ockuperats av Israel (4). Syftet är också att säkerställa att unionens ställningstaganden och åtaganden respekteras i överensstämmelse med internationell rätt om unionens icke-erkännande av Israels suveränitet över de territorier som ockuperats av Israel sedan juni 1967. Detta tillkännagivande syftar också till att behålla en öppen och smidig handel, begränsar inte handelsflödena och bör inte uppfattas göra det.

| (3) | Genom detta tillkännagivande skapas inga nya rättsliga bestämmelser. Tillkännagivandet återspeglar kommissionens tolkning av relevant unionslagstiftning medan medlemsstaterna huvudsakligen ansvarar för verkställigheten av de relevanta bestämmelserna. Enligt rättspraxis har medlemsstaterna möjlighet att välja påföljder men de måste säkerställa att påföljderna för överträdelser av bestämmelserna i unionsrätten är effektiva, står i rimlig proportion till överträdelsen samt är avskräckande (5). I egenskap av fördragens väktare ser kommissionen till att medlemsstaterna uppfyller dessa skyldigheter, vid behov genom överträdelseförfaranden. Detta tillkännagivande påverkar varken andra krav som fastställs i unionslagstiftningen eller en tolkning som Europeiska unionens domstol kan tillhandahålla. |
| --- | --- |

(3)

Genom detta tillkännagivande skapas inga nya rättsliga bestämmelser. Tillkännagivandet återspeglar kommissionens tolkning av relevant unionslagstiftning medan medlemsstaterna huvudsakligen ansvarar för verkställigheten av de relevanta bestämmelserna. Enligt rättspraxis har medlemsstaterna möjlighet att välja påföljder men de måste säkerställa att påföljderna för överträdelser av bestämmelserna i unionsrätten är effektiva, står i rimlig proportion till överträdelsen samt är avskräckande (5). I egenskap av fördragens väktare ser kommissionen till att medlemsstaterna uppfyller dessa skyldigheter, vid behov genom överträdelseförfaranden. Detta tillkännagivande påverkar varken andra krav som fastställs i unionslagstiftningen eller en tolkning som Europeiska unionens domstol kan tillhandahålla.

| (4) | I flera av unionens rättsakter fastställs för närvarande att det är obligatoriskt att ange ursprunget för en produkt. Kravet har ofta samband med angivande av ”ursprungsland” (6), men ibland används även andra uttryck som exempelvis ”härkomstplats” för livsmedel (7). Med förbehåll för eventuella särskilda bestämmelser i unionslagstiftningens relevanta bestämmelser där motsatsen anges, fastställs i princip ett livsmedels ursprungsland enligt unionens bestämmelser om ursprung som inte medför förmånsbehandling vilka fastställs i tullagstiftningen (8). |
| --- | --- |

(4)

I flera av unionens rättsakter fastställs för närvarande att det är obligatoriskt att ange ursprunget för en produkt. Kravet har ofta samband med angivande av ”ursprungsland” (6), men ibland används även andra uttryck som exempelvis ”härkomstplats” för livsmedel (7). Med förbehåll för eventuella särskilda bestämmelser i unionslagstiftningens relevanta bestämmelser där motsatsen anges, fastställs i princip ett livsmedels ursprungsland enligt unionens bestämmelser om ursprung som inte medför förmånsbehandling vilka fastställs i tullagstiftningen (8).

| (5) | När uppgift om ursprunget för en produkt uttryckligen krävs i unionslagstiftningens relevanta bestämmelser måste den vara korrekt och inte vilseleda konsumenten. |
| --- | --- |

(5)

När uppgift om ursprunget för en produkt uttryckligen krävs i unionslagstiftningens relevanta bestämmelser måste den vara korrekt och inte vilseleda konsumenten.

| (6) | När uppgift om ursprunget inte är obligatorisk och om ursprunget anges frivilligt måste informationen vara korrekt och inte vilseleda konsumenten (9). |
| --- | --- |

(6)

När uppgift om ursprunget inte är obligatorisk och om ursprunget anges frivilligt måste informationen vara korrekt och inte vilseleda konsumenten (9).

| (7) | Eftersom Golanhöjderna och Västbanken (däribland östra Jerusalem) (10) inte är en del av Israels territorium i enlighet med internationell rätt anses uppgiften ”produkt från Israel” (11) vara felaktig och vilseledande mot bakgrund av den lagstiftning det hänvisats till. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom Golanhöjderna och Västbanken (däribland östra Jerusalem) (10) inte är en del av Israels territorium i enlighet med internationell rätt anses uppgiften ”produkt från Israel” (11) vara felaktig och vilseledande mot bakgrund av den lagstiftning det hänvisats till.

| (8) | I den utsträckning som uppgift om ursprunget är obligatorisk måste ett annat uttryck användas, som beaktar på vilket sätt dessa territorier ofta är kända. |
| --- | --- |

(8)

I den utsträckning som uppgift om ursprunget är obligatorisk måste ett annat uttryck användas, som beaktar på vilket sätt dessa territorier ofta är kända.

| (9) | För produkter från Palestina (12) som inte har sitt ursprung i bosättningarna skulle en uppgift som inte vilseleder om det geografiska ursprunget och följer internationell praxis kunna vara ”produkt från Västbanken (palestinsk produkt)” (13), ”produkt från Gaza” eller ”produkt från Palestina”. |
| --- | --- |

(9)

För produkter från Palestina (12) som inte har sitt ursprung i bosättningarna skulle en uppgift som inte vilseleder om det geografiska ursprunget och följer internationell praxis kunna vara ”produkt från Västbanken (palestinsk produkt)” (13), ”produkt från Gaza” eller ”produkt från Palestina”.

| (10) | För produkter från Västbanken eller Golanhöjderna som har sitt ursprung i bosättningarna skulle en uppgift som är begränsad till ”produkt från Golanhöjderna” eller ”produkt från Västbanken” inte vara godtagbar. Även om de anger det vidare området eller territoriet där produkten har sitt ursprung skulle utelämnandet av den geografiska tilläggsinformationen om att produkten kommer från israeliska bosättningar vilseleda konsumenten vad gäller produktens verkliga ursprung. I sådana fall måste uttrycket ”israelisk bosättning” eller motsvarande läggas till, exempelvis inom parentes. Därför skulle uttryck som ”produkt från Golanhöjderna (israelisk bosättning)” eller ”produkt från Västbanken (israelisk bosättning)” kunna användas. |
| --- | --- |

(10)

För produkter från Västbanken eller Golanhöjderna som har sitt ursprung i bosättningarna skulle en uppgift som är begränsad till ”produkt från Golanhöjderna” eller ”produkt från Västbanken” inte vara godtagbar. Även om de anger det vidare området eller territoriet där produkten har sitt ursprung skulle utelämnandet av den geografiska tilläggsinformationen om att produkten kommer från israeliska bosättningar vilseleda konsumenten vad gäller produktens verkliga ursprung. I sådana fall måste uttrycket ”israelisk bosättning” eller motsvarande läggas till, exempelvis inom parentes. Därför skulle uttryck som ”produkt från Golanhöjderna (israelisk bosättning)” eller ”produkt från Västbanken (israelisk bosättning)” kunna användas.

| (11) | I enlighet med unionens konsumentskyddslagstiftning blir en uppgift om ursprunget under alla omständigheter obligatorisk när, vad gäller livsmedel, utelämnandet av informationen skulle vilseleda konsumenten i fråga om produktens rätta ursprung (14) och, vad gäller alla andra varor, när det utelämnas information som beroende på sammanhanget är väsentlig för att fatta ett välgrundat affärsbeslut och därigenom medför, eller sannolikt kommer att medföra, att genomsnittskonsumenten fattar ett affärsbeslut som denne annars inte skulle ha fattat (15). I sådana fall skulle exemplen i punkten ovan vara relevanta. |
| --- | --- |

(11)

I enlighet med unionens konsumentskyddslagstiftning blir en uppgift om ursprunget under alla omständigheter obligatorisk när, vad gäller livsmedel, utelämnandet av informationen skulle vilseleda konsumenten i fråga om produktens rätta ursprung (14) och, vad gäller alla andra varor, när det utelämnas information som beroende på sammanhanget är väsentlig för att fatta ett välgrundat affärsbeslut och därigenom medför, eller sannolikt kommer att medföra, att genomsnittskonsumenten fattar ett affärsbeslut som denne annars inte skulle ha fattat (15). I sådana fall skulle exemplen i punkten ovan vara relevanta.

| (12) | Ekonomiska aktörer har ofta tillgång till information om ursprunget i olika former (16). I många fall finns information om produkternas ursprung i tulldokumentationen. Om produkterna är berättigade till förmånsbehandling vid import kommer produkterna att åtföljas av ett förmånsursprungsintyg som utfärdats av Israel (17) eller av de palestinska myndigheterna (18). Andra dokument som fakturor, följesedlar och transportdokument kan tillhandahålla en uppgift om produkternas ursprung. Om informationen inte tydligt framgår av bifogade dokument kan de ekonomiska aktörerna begära information om ursprunget direkt från sina leverantörer eller importörer. |
| --- | --- |

(12)

Ekonomiska aktörer har ofta tillgång till information om ursprunget i olika former (16). I många fall finns information om produkternas ursprung i tulldokumentationen. Om produkterna är berättigade till förmånsbehandling vid import kommer produkterna att åtföljas av ett förmånsursprungsintyg som utfärdats av Israel (17) eller av de palestinska myndigheterna (18). Andra dokument som fakturor, följesedlar och transportdokument kan tillhandahålla en uppgift om produkternas ursprung. Om informationen inte tydligt framgår av bifogade dokument kan de ekonomiska aktörerna begära information om ursprunget direkt från sina leverantörer eller importörer.

---

(1)  Se mål C-386/08 Brita REG [2010], s. I-1289, punkterna 47 och 53.

(2)  Enligt israelisk lagstiftning har östra Jerusalem och Golanhöjderna anslutits till Israel, medan Västbanken kallas ”territorierna”.

(3)  Se bland annat utrikesrådets slutsatser om fredsprocessen i Mellanöstern som antogs den 14 maj 2012, den 10 december 2012 och den 17 november 2014.

(4)  Tolkningen i detta tillkännagivande om vad som utgör ursprungsinformation i enlighet med unionslagstiftningen kommer att tillämpas på eventuella kommande bestämmelser som har ett liknande innehåll som de bestämmelser som för närvarande gäller och omfattas av detta tillkännagivande.

(5)  Se bland annat mål 68/88 Kommissionen mot Grekland REG [1989], s. 2965, punkterna 23 and 24; mål C-326/88 Hansen, REG [1990], s. I-2911, punkt 17; förenade målen C-387/02, C-391/02 och C-403/02 Berlusconi m.fl., REG [2005], s. I-3565, punkt 65.

(6)  Se till exempel för kosmetika: artikel 19.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 av den 30 november 2009 om kosmetiska produkter, (EUT L 342, 22.12.2009, s. 59); för färsk frukt och färska grönsaker: Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671) och artikel 6 och del A 4B i bilaga I till kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (EUT L 157, 15.6.2011, s. 1); för fisk: artikel 38 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1); för vin: artikel 119.1 e i förordning (EU) nr 1308/2013 och artikel 55 i kommissionens förordning (EG) nr 607/2009 av den 14 juli 2009 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 479/2008 när det gäller skyddade ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar, traditionella uttryck, märkning och presentation av vissa vinprodukter (EUT L 193, 24.7.2009, s. 60); för honung: artikel 2.4 i rådets direktiv 2001/110/EG av den 20 december 2001 om honung (EGT L 10, 12.1.2002, s. 47); för olivolja: artikel 4 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 29/2012 av den 13 januari 2012 om saluföringsnormer för olivolja (EUT L 12, 14.1.2012, s. 14); för nötkött: artiklarna 13–15 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1); för konsumentförpackat fjäderfäkött från tredjeländer: artikel 5 i kommissionens förordning (EG) nr 543/2008 av den 16 juni 2008 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller handelsnormerna för fjäderfäkött (EUT L 157, 17.6.2008, s. 46); för färskt, kylt och fryst kött av svin, får, get och fjäderfä: Bilaga XI till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (EUT L 304, 22.11.2011, s. 18), och artiklarna 5–8 i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1337/2013 av den 13 december 2013 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 vad gäller angivande av ursprungsland eller härkomstplats för färskt, kylt eller fryst kött av svin, får, get och fjäderfä (EUT L 335, 14.12.2013, s. 19).

(7)  Artikel 2.2 g och artikel 26 i förordning (EU) nr 1169/2011.

(8)  Skäl 33 och artikel 2.3 i förordning (EU) nr 1169/2011.

(9)  Artikel 6.1 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (direktiv om otillbörliga affärsmetoder) (EUT L 149, 11.6.2005, s. 22), där även ”geografiskt eller kommersiellt ursprung” nämns som ett inslag som kan göra en metod vilseledande, och artiklarna 26.3 och 36 i förordning (EU) nr 1169/2011.

(10)  Det har inte funnits några israeliska bosättningar i Gaza sedan 2005.

(11)  Eller jämförbara uttryck som t.ex. ”med ursprung i”, ”produkt från” eller ”tillverkad i”, vilka också kan användas beroende på sammanhanget.

(12)  Denna beteckning ska inte uppfattas som ett erkännande av en palestinsk stat och påverkar inte de enskilda medlemsstaternas ståndpunkter i frågan.

(13)  Vid behov nämns även östra Jerusalem.

(14)  Artikel 26.2 a and 26.3 i förordning (EU) nr 1169/2011.

(15)  Artikel 7.1 i direktiv 2005/29/EG.

(16)  Se till exempel för livsmedel, om förhållandet mellan återförsäljare och deras leverantörer, artikel 8 i förordning (EU) nr 1169/2011.

(17)  Angående denna punkt se Meddelande till importörer – Import från Israel till EU (EUT C 232, 3.8.2012, s. 5).

(18)  Ett antal produkter från Västbanken, Gaza och östra Jerusalem omfattas av Europa-Medelhavsinterimsavtalet om associering av handel och samarbete mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Palestinska befrielseorganisationen för den palestinska myndigheten på Västbanken och Gaza, å andra sidan, som undertecknades i Bryssel den 24 februari 1997 (EGT L 187, 16.7.1997, s. 3).

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Europeiska kommissionen

| 12.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/7

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 375/06)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 4 november 2015 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget OBI Group Holding SE & Co. KGaA (OBI, Tyskland) och dess närstående bolag, som tillhör Tengelmannkoncernen (Tyskland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar kontroll över företaget bauMax Steyr, en detaljhandelsbutik som tillhör bauMax AG (Österrike), genom förvärv av tillgångar och på andra sätt. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 4 november 2015 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget OBI Group Holding SE & Co. KGaA (OBI, Tyskland) och dess närstående bolag, som tillhör Tengelmannkoncernen (Tyskland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar kontroll över företaget bauMax Steyr, en detaljhandelsbutik som tillhör bauMax AG (Österrike), genom förvärv av tillgångar och på andra sätt.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   OBI: drift av detaljhandelsbutiker med gör-det-själv-produkter och drift av ett franchisesystem för detaljhandelsbutiker med gör-det-själv-produkter i flera länder i Europa och Ryssland.
  —   bauMax Steyr: drift av en detaljhandelsbutik med gör-det-själv-produkter. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   OBI: drift av detaljhandelsbutiker med gör-det-själv-produkter och drift av ett franchisesystem för detaljhandelsbutiker med gör-det-själv-produkter i flera länder i Europa och Ryssland.

—   bauMax Steyr: drift av en detaljhandelsbutik med gör-det-själv-produkter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha inkommit till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. De kan, med angivande av referens M.7817 – OBI/bauMax Standort Steyr, sändas per fax (+32 22964301), per e-post (COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu) eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1 (koncentrationsförordningen).

---

| 12.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/8 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/8

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende M.7573 – DMK/DOC Kaas)

(Text av betydelse för EES)

(2015/C 375/07)

| 1. | Europeiska kommissionen mottog den 5 november 2015 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget DMK Deutsches Milchkontor GmbH (DMK, Tyskland) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget DOC Kaas BV (DOC Kaas, Nederländerna) genom ingående av en swap och köpeavtal. |
| --- | --- |

1.

Europeiska kommissionen mottog den 5 november 2015 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget DMK Deutsches Milchkontor GmbH (DMK, Tyskland) på det sätt som avses i artikel 3.1 b i koncentrationsförordningen förvärvar fullständig kontroll över företaget DOC Kaas BV (DOC Kaas, Nederländerna) genom ingående av en swap och köpeavtal.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:
  —   DMK: utvecklar, tillverkar och distribuerar ett brett sortiment av mejeriprodukter, till exempel basmjölkprodukter, ost, vasslebaserade produkter, barnmat, glass, hälsoprodukter och mjölkbaserade ingredienser för livsmedelstillverkning.
  —   DOC Kaas: utvecklar, tillverkar och distribuerar ost av holländsk typ samt andra typer av hård och halvhård ost. I mindre utsträckning tillverkar DOC Group också grädd- och vasslebaserade produkter. |
| --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—   DMK: utvecklar, tillverkar och distribuerar ett brett sortiment av mejeriprodukter, till exempel basmjölkprodukter, ost, vasslebaserade produkter, barnmat, glass, hälsoprodukter och mjölkbaserade ingredienser för livsmedelstillverkning.

—   DOC Kaas: utvecklar, tillverkar och distribuerar ost av holländsk typ samt andra typer av hård och halvhård ost. I mindre utsträckning tillverkar DOC Group också grädd- och vasslebaserade produkter.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda transaktionen kan omfattas av koncentrationsförordningen, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan, med angivande av referens M.7573 – DMK/DOC Kaas, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan, med angivande av referens M.7573 – DMK/DOC Kaas, sändas till kommissionen per fax (+32 22964301), per e-post till COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu eller per brev till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

1049 Bryssel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1. (koncentrationsförordningen).

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 12.11.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 375/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.11.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 375/9

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2015/C 375/08)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”SLAVONSKI KULEN”/”SLAVONSKI KULIN”

EU-nr: HR-PGI-0005-01216 – 20.3.2014

SUB ( ) SGB ( X )

1.   Namn

”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Republiken Kroatien

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.2 Köttprodukter (värmebehandlade, saltade, rökta OSV.)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” är en konserverad korv. Den tillverkas av en blandning av styckningsdelar från gris av högsta kvalitet, ryggfett, salt och kryddor, som stoppas i blindtarm (caecum) från gris. Den stoppade tarmen genomgår därefter jäsning, kallrökning, torkning och mognadslagring under minst 150 dagar.

Oavsett vid vilken tidpunkt tillverkningen inleds ska ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” från alla tillverkare vid slutet av produktionsprocessen på minst 150 dagar ha de fysikalisk-kemiska och organoleptiska egenskaper som anges i punkt 3.2.

”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” är cylinderformad, och formen kan variera beroende på storleken och volymen hos grisens blindtarm. Korven har jämn, ljust till mörkt brun färg. Den har varken fläckar, skrynklor eller sprickor och binds med snöre av hampfibrer som följer blindtarmens naturliga veck. Snittytan uppvisar väl blandade partiklar av kött och fett utan spår av bindvävsrester. Köttet har ljust till mörkt röd färg, och fettet har vit till orange färg. Längs kanten kan färgen vara något mörkare.

Korven har behaglig arom – utanpå doftar den av rök från lövträdsved och inuti av jäst griskött, paprika och vitlök, med ett lätt inslag av rök. Den har fast konsistens, smular inte, lämpar sig väl för skivning och är lättuggad. Korven har intensiv smak av jäst, lagrat griskött. Den är salt och kryddstark, utan syra eller bitterhet.

Vid försäljningen ska ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” väga minst 900 g och ha följande fysikalisk-kemiska egenskaper: vattenhalt på högst 40 %, fetthalt på högst 35 % och vattenaktivitet under 0,90.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” tillverkas endast av kött från grisar som är uppfödda och gödda i det geografiska område som avses i punkt 4. Avkomma från grisar av den auktoktona rasen Black Slavonian, renrasiga och inhemskt uppfödda grisar av raserna Large Yorkshire och Swedish Landrace, korsningar och återkorsningar av två av dessa raser eller korsningar av tre raser (två av dessa raser och rasen Duroc) ska användas. Kastrerade handjur och hondjur (gyltor och avvanda ungsuggor) som är 12–20 månader gamla och har en slutvikt på minst 140 kg ska användas.

Endast följande kategorier griskött används i ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin”: första (I) – ben (utan skank), länd och bakre delar av longissimus dorsi-muskeln; andra (II) – bog (utan framben); tredje (III) – hals och fast ryggfett (högst 10 %). En rengjord och tömd blindtarm används som korvskinn. Fyllningen kryddas med koksalt, paprika och chilipeppar samt vitlök.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Samtliga steg i produktionen av ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin”, även gödningen av grisarna, ska äga rum i det geografiska område som anges i punkt 4. Produktionsprocessen innefattar beredning av fyllningen, jäsning, kallrökning, torkning och mognadslagring. Produktionen pågår från och med den 1 november till och med den 31 mars varje år.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

—

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” tillverkas i en avgränsad del av den kroatiska regionen Slavonien. Området ligger inom de administrativa gränserna för städerna och kommunerna i följande län:

Vukovar-Srijems län i sin helhet; följande städer och kommuner i Osijek-Baranjas län: Belišće, Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Osijek, Valpovo, Antunovac, Bizovac, Čepin, Donja Motičina, Drenje, Đurđenovac, Erdut, Ernestinovo, Feričanci, Gorjani, Koška, Levanjska Varoš, Magadenovac, Marijanci, Petrijevci, Podgorač, Podravska Moslavina, Punitovci, Satnica Đakovačka, Semeljci, Strizivojna, Šodolovci, Trnava, Viljevo, Viškovci, Vladislavci och Vuka; Brod-Posavinas län i sin helhet; Požega-Slavoniens län i sin helhet; följande städer och kommuner i Sisak-Moslavinas län: Lipovljani, Kutina (byarna Banova Jaruga, Međurić, Jamarica och Janja Lipa), Novska och Jasenovac; följande städer och kommuner i Bjelovar-Bilogoras län: Garešnica (byarna Duhovi, Gornji Uljanik, Uljanik, Uljanički Brijeg och Hrastovac), Dežanovac, Končanica, Đulovac, Sirač och Daruvar; följande städer och kommuner i Virovitica-Podravinas län: Virovitica, Slatina, Orahovica, Crnac, Čačinci, Čađavica, Gradina, Lukač, Mikleuš, Nova Bukovica, Pitomača (byarna Stari Gradac, Starogradački Marof och Križnica), Sopje, Suhopolje, Špišić Bukovica, Voćin och Zdenci.

5.   Samband med det geografiska området

Sambandet mellan ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” och det geografiska området har sin grund i de lokala tillverkarnas traditionella kunnande och klimatförhållandena, som lämpar sig för naturlig bearbetning och konservering av köttet.

Historiska belägg visar att tillverkningen av ”kulen” i Slavonien går mer än 200 år tillbaka i tiden. Slavonien är ett område med en stark odlings- och uppfödningstradition och har alltid erbjudit goda förhållanden för grisuppfödning och bearbetning av griskött. En intensivare kommersiell utveckling av grisuppfödningen i Slavonien inleddes när turkarna drog sig tillbaka och det militära gränsområdet upprättades på 1600-talet. Uppfödning av grisar för militärens och de större orternas behov inleddes då i stor skala. Till att börja med föddes grisar upp huvudsakligen för produktion av bacon och ister. Det var först något senare, i och med slaktaryrkets framväxt, som andra produkter som korvar och ”kulen” slog igenom.

Slavonien har milt kontinentalt klimat med kalla vintrar och varma somrar. Grisslakt och tillverkning av ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” sker traditionellt på vintern, när de låga lufttemperaturerna erbjuder gynnsamma naturliga förhållanden för bearbetning av kött. Den genomsnittliga lufttemperaturen mellan november och mars är 0,2–6,9 °C, vilket gör att köttet naturligt skyddas mot förstörelse.

Begränsningarna när det gäller grisarnas ursprung har sin grund i traditionen med tillverkning av ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” och i produktens anseende på marknaden. ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” är ett resultat av den slavonska traditionen att slakta tunga egenuppfödda grisar i början av vintern för att producera kött, ister och torkade köttprodukter för lokalbefolkningens behov under det påföljande året. Den traditionella slavonska grisslakten innefattade samtliga steg, från själva slakten av djuret till produktion, rökning och torkning av traditionella konserverade köttprodukter. Grisslakten var ett viktigt socialt evenemang där släktingar, vänner och grannar deltog. Slakten följdes av festligheter med sång och dans. ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” tillverkades av köttet från grisar som fötts upp på samma privata gård eller köpts från närliggande gårdar. Denna tradition lever kvar än i dag. Det finns inga belägg för att ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” någonsin har framställts av griskött från platser utanför Slavonien.

De organoleptiska och fysikalisk-kemiska egenskaperna hos ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” härrör från tillverkningsmetoden, lokala traditioner och lokalbefolkningens kunnande. Tillverkningen av ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” har alltid utgått från de lokala producenternas specifika kunnande och kompetens när det gäller valet av råvaror och produktionsprocessen. Endast utvalda styckningsdelar av högsta kvalitet och ryggfett från lokalt uppfödda äldre och tyngre grisar används vid produktionsprocessen. Tillverkningen sker enligt ett traditionellt recept som föreskriver en blandning av endast naturliga kryddor: paprika och chilipeppar, vitlök och koksalt. Fettet utgör endast en liten del (högst 10 %) av fyllningen. Den höga kötthalten i ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” gör den till en exklusiv korv som emellertid också är mycket svår att torka.

Fyllningen stoppas i blindtarm från gris, som har jämförelsevis stor diameter. Hanteringen av den tunga korv som blir resultatet kräver ytterligare kompetens och kunskap hos producenten i fråga om handbindning, rökning, torkning och mognadslagring under relativt lång tid. Tillverkningen av ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” är därför mer tekniskt komplicerad och tidskrävande i jämförelse med andra korvar.

Den speciella tillverkningsmetoden gör att ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” får ett särpräglat utseende och särskilda egenskaper. ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” stoppas i blindtarm från gris och binds med snöre i ett karakteristiskt mönster. Produkten röks lätt på ytan med rök från avenbok, ask eller bok. Korvens inre kännetecknas av en harmonisk mosaik av kött och fettpartiklar som pressats genom malskivor med hål på 6–12 mm. Den varsamma rökningen med lövträdsved ger ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” dess milt rökiga karaktär. Aromen och smaken av karakteristiskt salt och kryddstarkt, jäst och moget griskött kommer från de kryddor som traditionellt används, den höga halten magert kött och den särskilda metoden med flera månaders torkning och mognadslagring.

Valet av högkvalitativa ingredienser, det traditionella receptet, produktionsprocessen och tidpunkten för den har bevarats genom generationerna fram till våra dagar. Det är detta som ger ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” dess karakteristiska egenskaper och bidrar till att bevara bandet till lokalsamhället. Anseendet för ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” härrör från produktens roll i det slavonska kulturarvet, dess namn och dess ekonomiska betydelse.

”Kulen” var tidigare en högt värderad handelsvara – den kunde serveras till en kär vän eller ges som gåva till en viktig person. Eftersom tillverkningen tidigare var relativt småskalig, dvs. en ”kulen” per gris, sparades produkten för särskilda tillfällen och viktiga gäster. ”Kulen” nämns också i verk av många författare som skildrar händelser i slavonernas liv och beskriver deras sätt att leva. Större produktion och ökad köpkraft hos lokalbefolkningen har inneburit att man anordnar banketter och att ”kulen” är numera en vanlig gåva. Det är nästan omöjligt att föreställa sig allmänna och kyrkliga högtider, nationaldagar, traditionella ceremonier och familjesammankomster utan att ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” finns med. Bruket att ge ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” som gåva finns kvar än i dag (Izravna prodaja seljačkih proizvoda, Agrarno savjetovanje, Zagreb, 2005, s. 127).

Anseendet för ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” är också kopplat till dess namn. Namnet ”Slavonski kulen” nämndes för första gången 1968 i dagstidningen Vinkovački list (nr 15, 12 april 1968, s. 5). Det bör noteras att ”kulen” motsvaras av ”kulin”, ”kuljen” och ”kulijen” på olika kroatiska dialekter. De vanligaste benämningarna är dock ”kulen” och ”kulin”, som används av de som talar štokaviska (den officiella kroatiska, ijekaviska dialekten) respektive den ikaviska dialekten. På handelsdokument (fakturor, produktetiketter, prislistor) används i dag antingen ”Slavonski kulen” eller ”Slavonski kulin”.

För en del gårdar i Slavonien utgör tillverkning av ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” en viktig inkomstkälla. På den inhemska marknaden överstiger efterfrågan på produkten utbudet. ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” är dessutom en av en handfull produkter som kan göra gårdar i Slavonien, i synnerhet de med grisuppfödning, konkurrenskraftiga på marknaden.

De särskilda egenskaperna hos ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” jämfört med andra produkter härrör från användningen av traditionella tillverkningsmetoder som har bibehållits till våra dagar, råvarornas kvalitet (utvalda styckningsdelar från auktoktona eller domesticerade grisar), de naturliga kryddorna och den traditionella tidpunkten för produktionen.

Allt detta visar vilken betydelse ”Slavonski kulen”/”Slavonski kulin” har för det slavonska folket, som ser produkten inte bara som ett traditionellt livsmedel utan också som en integrerad del av deras traditioner och kulturarv.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(Artikel 6.1 andra stycket i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 668/2014 av den 13 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (2).)

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2)  EUT L 179, 19.6.2014, s. 36.

---