# Europeiska unionens L 287/2015

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 287 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 58 årgången31 oktober 2015 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 287

Svensk utgåva

Lagstiftning

58 årgången31 oktober 2015

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) 2015/1961 av den 26 oktober 2015 om ändring av förordning (EU) 2015/104 vad gäller vissa fiskemöjligheter | 1 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1962 av den 28 oktober 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs | 6 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1963 av den 30 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina | 52 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1964 av den 30 oktober 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 65 |
| | | BESLUT |
| | * | Beslut (Gusp) 2015/1965 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 27 oktober 2015 om godtagande av Schweiz bidrag till Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUAM Ukraina/4/2015) | 67 |
| | * | Kommissionens beslut (EU) 2015/1966 av den 9 juli 2014 om det statliga stöd SA.34118 (2012/C f.d. 2011/N) som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Porsche Leipzig GmbH och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft
  [delgivet med nr C(2014) 4075]

   (
  1
  ) | 68 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) 2015/1961 av den 26 oktober 2015 om ändring av förordning (EU) 2015/104 vad gäller vissa fiskemöjligheter

1

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1962 av den 28 oktober 2015 om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs

6

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1963 av den 30 oktober 2015 om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina

52

Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/1964 av den 30 oktober 2015 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

65

BESLUT

*

Beslut (Gusp) 2015/1965 av kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik av den 27 oktober 2015 om godtagande av Schweiz bidrag till Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUAM Ukraina/4/2015)

67

*

Kommissionens beslut (EU) 2015/1966 av den 9 juli 2014 om det statliga stöd SA.34118 (2012/C f.d. 2011/N) som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Porsche Leipzig GmbH och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft
  [delgivet med nr C(2014) 4075]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 4075]

1

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 31.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 287/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 287/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2015/1961

av den 26 oktober 2015

om ändring av förordning (EU) 2015/104 vad gäller vissa fiskemöjligheter

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt de senaste vetenskapliga utlåtandena från Internationella havsforskningsrådet (Ices) ligger sill i Ices-sektion IIIa inom säkra biologiska gränser enligt definitionen i artikel 4.18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1). Detta bestånd bör därför anges i bilaga I till rådets förordning (EU) 2015/104 (2) med avseende på tillämpningen av det undantag som föreskrivs i artikel 15.8 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(1)

Enligt de senaste vetenskapliga utlåtandena från Internationella havsforskningsrådet (Ices) ligger sill i Ices-sektion IIIa inom säkra biologiska gränser enligt definitionen i artikel 4.18 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1). Detta bestånd bör därför anges i bilaga I till rådets förordning (EU) 2015/104 (2) med avseende på tillämpningen av det undantag som föreskrivs i artikel 15.8 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (2) | De senaste vetenskapliga utlåtandena från Ices visar även att en begränsad ökning av 2015 års totala tillåtna fångstmängd (TAC) för sill i Ices-sektionerna VIIg, VIIh, VIIj och VIIk är möjlig och förenlig med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som fastställs i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(2)

De senaste vetenskapliga utlåtandena från Ices visar även att en begränsad ökning av 2015 års totala tillåtna fångstmängd (TAC) för sill i Ices-sektionerna VIIg, VIIh, VIIj och VIIk är möjlig och förenlig med de mål för den gemensamma fiskeripolitiken som fastställs i artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1380/2013.

| (3) | Riktmärket för beståndet av rödspätta i Ices-sektion VIId har fastställts under 2015. En rekommendation om maximalt hållbart uttag och de senaste vetenskapliga utlåtandena från Ices visar nu på en betydande ökning av beståndet. En av följderna av den ökade förekomsten är att betydande mängder fisk kastas överbord när rödspätta fångas som bifångst. Det är därför lämpligt att öka TAC för rödspätta i Ices-sektionerna VIId och VIIe till en nivå som skulle minska den mängd fisk som kastas överbord utan att detta negativt påverkar beståndet av rödspätta eller andra bestånd i samma område. |
| --- | --- |

(3)

Riktmärket för beståndet av rödspätta i Ices-sektion VIId har fastställts under 2015. En rekommendation om maximalt hållbart uttag och de senaste vetenskapliga utlåtandena från Ices visar nu på en betydande ökning av beståndet. En av följderna av den ökade förekomsten är att betydande mängder fisk kastas överbord när rödspätta fångas som bifångst. Det är därför lämpligt att öka TAC för rödspätta i Ices-sektionerna VIId och VIIe till en nivå som skulle minska den mängd fisk som kastas överbord utan att detta negativt påverkar beståndet av rödspätta eller andra bestånd i samma område.

| (4) | Den 30 juni 2015 avgav Ices ett utlåtande om skarpsill i unionens vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområde IV för perioden juli 2015–juni 2016. Detta utlåtande möjliggör en total mängd önskad fångst om 506 000 ton och beror främst på rekordhög rekrytering, nya beräkningar av dödligheten och uppdaterade modellindata. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 juni 2015 avgav Ices ett utlåtande om skarpsill i unionens vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområde IV för perioden juli 2015–juni 2016. Detta utlåtande möjliggör en total mängd önskad fångst om 506 000 ton och beror främst på rekordhög rekrytering, nya beräkningar av dödligheten och uppdaterade modellindata.

| (5) | TAC för skarpsill i unionens vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområde IV för år 2015 är för närvarande fastställd till 227 000 ton genom rådets förordning (EU) 2015/104. På grundval av Ices utlåtande av den 30 juni 2015 bör denna TAC ökas för att optimera uttaget av detta bestånd. |
| --- | --- |

(5)

TAC för skarpsill i unionens vatten i Ices-sektion IIa och Ices-delområde IV för år 2015 är för närvarande fastställd till 227 000 ton genom rådets förordning (EU) 2015/104. På grundval av Ices utlåtande av den 30 juni 2015 bör denna TAC ökas för att optimera uttaget av detta bestånd.

| (6) | Eftersom Ices utlåtande av den 30 juni 2015 täcker perioden juli 2015–juni 2016, bör endast en del av den maximala fångstmängd som rekommenderas av Ices beaktas vid en ökning av fiskemöjligheterna för år 2015. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom Ices utlåtande av den 30 juni 2015 täcker perioden juli 2015–juni 2016, bör endast en del av den maximala fångstmängd som rekommenderas av Ices beaktas vid en ökning av fiskemöjligheterna för år 2015.

| (7) | TAC för vitlinglyra i Ices-sektion IIIa och i unionens vatten i Ices-sektion IIa och delområde IV gäller för närvarande under perioden 1 januari–31 oktober 2015. Eftersom Ices utlåtande kommer att avges först under sista kvartalet 2015, bör tillämpningsperioden för den aktuella totala tillåtna fångstmängden för vitlinglyra i detta område förlängas fram till slutet av 2015. |
| --- | --- |

(7)

TAC för vitlinglyra i Ices-sektion IIIa och i unionens vatten i Ices-sektion IIa och delområde IV gäller för närvarande under perioden 1 januari–31 oktober 2015. Eftersom Ices utlåtande kommer att avges först under sista kvartalet 2015, bör tillämpningsperioden för den aktuella totala tillåtna fångstmängden för vitlinglyra i detta område förlängas fram till slutet av 2015.

| (8) | Till följd av en överföring från Norge kommer unionsfartyg att tillåtas fiska 1 500 ton kungsfiskar i norska vatten i Ices-delområdena I och II. |
| --- | --- |

(8)

Till följd av en överföring från Norge kommer unionsfartyg att tillåtas fiska 1 500 ton kungsfiskar i norska vatten i Ices-delområdena I och II.

| (9) | Förordning (EU) 2015/104 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EU) 2015/104 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2015/104 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga IA ska ändras på följande sätt:






  a) | Tabellen över fiskemöjligheter för sill (Clupea harengus) i IIIa ska ersättas med följande:










  ”Art: | Sill (3)


  Clupea harengus | Zon: | IIIa
  (HER/03A.) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Danmark | 18 034 (4) | | |
| Tyskland | 289 (4) | | |
| Sverige | 18 865 (4) | | |
| Unionen | 37 188 (4) | | |
| Norge | 5 816 | | |
| Färöarna | 600 (5) | | |
| TAC | 43 604 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 7.3 i denna förordning ska tillämpas. |

1.

Bilaga IA ska ändras på följande sätt:

a)

Tabellen över fiskemöjligheter för sill (Clupea harengus) i IIIa ska ersättas med följande:

”Art:

Sill (3)

Clupea harengus

Zon:

IIIa

(HER/03A.)

Danmark

18 034 (4)

Tyskland

289 (4)

Sverige

18 865 (4)

Unionen

37 188 (4)

Norge

5 816

Färöarna

600 (5)

TAC

43 604

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 7.3 i denna förordning ska tillämpas.

| b) | Tabellen över fiskemöjligheter för sill (Clupea harengus) i VIIg, VIIh, VIIj och VIIk ska ersättas med följande:










  ”Art: | Sill

  Clupea harengus | Zon: | VIIg (6), VIIh (6), VIIj (6) och VIIk (6)

  (HER/7G-K.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 213 | | |
| Frankrike | 1 185 | | |
| Irland | 16 591 | | |
| Nederländerna | 1 185 | | |
| Förenade kungariket | 24 | | |
| Unionen | 19 198 | | |
| TAC | 19 198 | | Analytisk TAC
  Artikel 7.3 i denna förordning ska tillämpas. |

b)

Tabellen över fiskemöjligheter för sill (Clupea harengus) i VIIg, VIIh, VIIj och VIIk ska ersättas med följande:

Clupea harengus

”Art:

”Art:

Sill

Clupea harengus

Clupea harengus

Zon:

Zon:

VIIg (6), VIIh (6), VIIj (6) och VIIk (6)

6

6

6

6

(HER/7G-K.)

Tyskland

213

Frankrike

1 185

Irland

16 591

Nederländerna

1 185

Förenade kungariket

24

Unionen

19 198

TAC

19 198

Analytisk TAC

Artikel 7.3 i denna förordning ska tillämpas.

| c) | Fiskemöjligheterna för rödspätta (Pleuronectes platessa) i VIId och VIIe ska ersättas med följande:










  ”Art: | Rödspätta

  Pleuronectes platessa | Zon: | VIId och VIIe
  (PLE/7DE.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 1 018 (7) | | |
| Frankrike | 3 395 (7) | | |
| Förenade kungariket | 1 810 (7) | | |
| Unionen | 6 223 (7) | | |
| TAC | 6 223 (7) | | Analytisk TAC |

c)

Fiskemöjligheterna för rödspätta (Pleuronectes platessa) i VIId och VIIe ska ersättas med följande:

Pleuronectes platessa

”Art:

”Art:

Rödspätta

Pleuronectes platessa

Pleuronectes platessa

Zon:

Zon:

VIId och VIIe

(PLE/7DE.)

Belgien

1 018 (7)

7

Frankrike

3 395 (7)

7

Förenade kungariket

1 810 (7)

7

Unionen

6 223 (7)

7

TAC

6 223 (7)

7

Analytisk TAC

| d) | Tabellen över fiskemöjligheter för skarpsill (Sprattus sprattus) och därtill hörande bifångster i unionens vatten i IIa och IV ska ersättas med följande:










  ”Art: | Skarpsill och därtill hörande bifångster

  Sprattus sprattus | Zon: | Unionens vatten i IIa och IV
  (SPR/2AC4-C) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 3 929 (8) | | |
| Danmark | 310 987 (8) | | |
| Tyskland | 3 929 (8) | | |
| Frankrike | 3 929 (8) | | |
| Nederländerna | 3 929 (8) | | |
| Sverige | 1 330 (8)
   (9) | | |
| Förenade kungariket | 12 967 (8) | | |
| Unionen | 341 000 | | |
| Norge | 9 000 | | |
| TAC | 350 000 | | Analytisk TAC
  Artikel 7.3 i denna förordning ska tillämpas. |

d)

Tabellen över fiskemöjligheter för skarpsill (Sprattus sprattus) och därtill hörande bifångster i unionens vatten i IIa och IV ska ersättas med följande:

Sprattus sprattus

”Art:

”Art:

Skarpsill och därtill hörande bifångster

Sprattus sprattus

Sprattus sprattus

Zon:

Zon:

Unionens vatten i IIa och IV

(SPR/2AC4-C)

Belgien

3 929 (8)

8

Danmark

310 987 (8)

8

Tyskland

3 929 (8)

8

Frankrike

3 929 (8)

8

Nederländerna

3 929 (8)

8

Sverige

1 330 (8)
   (9)

8

9

Förenade kungariket

12 967 (8)

8

Unionen

341 000

Norge

9 000

TAC

350 000

Analytisk TAC

Artikel 7.3 i denna förordning ska tillämpas.

| e) | Fotnot 3 i tabellen över fiskemöjligheter för vitlinglyra (Trisopterus esmarkii) och därtill hörande bifångster i IIIa, unionens vatten i IIa och IV ska strykas. |
| --- | --- |

e)

Fotnot 3 i tabellen över fiskemöjligheter för vitlinglyra (Trisopterus esmarkii) och därtill hörande bifångster i IIIa, unionens vatten i IIa och IV ska strykas.

Trisopterus esmarkii

| 2. | I bilaga IB ska tabellen över fiskemöjligheter för kungsfiskar (Sebastes spp.) i norska vatten i Ices-delområdena I och II ersättas med följande tabell:










  ”Art: | Kungsfiskar

  Sebastes spp. | Zon: | Norska vatten i I och II
  (RED/1N2AB.) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyskland | 766 | | |
| Spanien | 95 | | |
| Frankrike | 84 | | |
| Portugal | 405 | | |
| Förenade kungariket | 150 | | |
| Unionen | 1 500 | | |
| TAC | Ej tillämpligt | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.” |

2.

I bilaga IB ska tabellen över fiskemöjligheter för kungsfiskar (Sebastes spp.) i norska vatten i Ices-delområdena I och II ersättas med följande tabell:

Sebastes

”Art:

”Art:

Kungsfiskar

Sebastes spp.

Sebastes

Zon:

Zon:

Norska vatten i I och II

(RED/1N2AB.)

Tyskland

766

Spanien

95

Frankrike

84

Portugal

405

Förenade kungariket

150

Unionen

1 500

TAC

Ej tillämpligt

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 26 oktober 2015.

På rådets vägnar

C. DIESCHBOURG

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

1

(2)  Rådets förordning (EU) 2015/104 av den 19 januari 2015 om fastställande för år 2015 av fiskemöjligheterna för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i unionens vatten och, för unionsfartyg, i vissa andra vatten, om ändring av förordning (EU) nr 43/2014 och om upphävande av förordning (EU) nr 779/2014 (EUT L 22, 28.1.2015, s. 1).

2

(3)  Fångster av sill som tas i fisken med nätredskap med en maskstorlek på minst 32 mm.

3

(4)  Särskilt villkor: upp till 50 % av denna mängd får fiskas i unionens vatten i IV (HER/*04-C.).

4

(5)  Får endast fiskas i Skagerrak (HER/*03AN.).”

5

(6)  Zonen utökas med ett område som avgränsas av

6

| — | latitud 52° 30′ N i norr, |
| --- | --- |

—

latitud 52° 30′ N i norr,

| — | latitud 52° 00′ N i söder, |
| --- | --- |

—

latitud 52° 00′ N i söder,

| — | Irlands kust i väster, |
| --- | --- |

—

Irlands kust i väster,

| — | Förenade kungarikets kust i öster.” |
| --- | --- |

—

Förenade kungarikets kust i öster.”

(7)  Utöver denna kvot får en medlemsstat tilldela fartyg som för dess flagg och som deltar i försöksverksamhet avseende fullt dokumenterade fisken ytterligare fångster inom en gräns på 1 % av den kvot som tilldelats medlemsstaten i enlighet med villkoren i avdelning II kapitel II i denna förordning.”

7

(8)  Utan att det påverkar landningsskyldigheten får fångster av sandskädda och vitling räknas av från upp till 2 % av kvoten (OTH/*2AC4C), förutsatt att inte mer än sammanlagt 9 % av denna kvot för skarpsill redovisas för dessa fångster och bifångster av de arter som bokförs enligt artikel 15.8 i förordning (EU) nr 1380/2013.

8

(9)  Inklusive tobisfiskar.”

9

---

| 31.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 287/6 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 287/6

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1962

av den 28 oktober 2015

om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och om upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (1), särskilt artiklarna 6.5, 8.2, 9.10, 15.9, 21.7, 22.7, 24.8, 33.10, 37.4, 58.9, 60.7, 64.2, 73.9, 74.6, 76.4, 78.2, 92.5, 105.6, 106.4, 111.3, 116.6 och 117.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten, om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 1627/94 och om upphävande av förordning (EG) nr 3317/94 (2), särskilt artikel 13.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1380/2013 (3) har rådets förordning (EG) nr 2371/2002 (4) upphävts. De relevanta hänvisningarna i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (5) bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(1)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1380/2013 (3) har rådets förordning (EG) nr 2371/2002 (4) upphävts. De relevanta hänvisningarna i kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 (5) bör därför ändras i enlighet med detta.

| (2) | Ett nytt verktyg för utbyte av uppgifter har tagits fram av kommissionen och bör användas vid allt elektroniskt utbyte av uppgifter som avses i artiklarna 33, 111 och 116 i förordning (EG) nr 1224/2009 (nedan kallad kontrollförordningen) och i artikel 13 i förordning (EG) nr 1006/2008. |
| --- | --- |

(2)

Ett nytt verktyg för utbyte av uppgifter har tagits fram av kommissionen och bör användas vid allt elektroniskt utbyte av uppgifter som avses i artiklarna 33, 111 och 116 i förordning (EG) nr 1224/2009 (nedan kallad kontrollförordningen) och i artikel 13 i förordning (EG) nr 1006/2008.

| (3) | Internationella sjöfartsorganisationens identifieringsnummer för fartyg (nedan kallat IMO-nummer) enligt resolution A.1078 (28) som antogs av IMO den 4 december 2013 och enligt bestämmelserna i kapitel XI-1 regel 3 i 1974 års Solas-konvention bör tillämpas på unionsfiskefartyg oavsett var de verkar och för tredjeländers fiskefartyg som fiskar i unionens vatten. IMO-numret gör det möjligt att korrekt identifiera fartyg och att spåra och kontrollera deras verksamhet över tiden, oberoende av eventuella ändringar av namn, ägande eller flagg, och säkerställer spårbarhet för fiskeriprodukterna genom hela marknadskedjan, särskilt i de fall där fartyg kan vara inblandade i IUU-fiske. |
| --- | --- |

(3)

Internationella sjöfartsorganisationens identifieringsnummer för fartyg (nedan kallat IMO-nummer) enligt resolution A.1078 (28) som antogs av IMO den 4 december 2013 och enligt bestämmelserna i kapitel XI-1 regel 3 i 1974 års Solas-konvention bör tillämpas på unionsfiskefartyg oavsett var de verkar och för tredjeländers fiskefartyg som fiskar i unionens vatten. IMO-numret gör det möjligt att korrekt identifiera fartyg och att spåra och kontrollera deras verksamhet över tiden, oberoende av eventuella ändringar av namn, ägande eller flagg, och säkerställer spårbarhet för fiskeriprodukterna genom hela marknadskedjan, särskilt i de fall där fartyg kan vara inblandade i IUU-fiske.

| (4) | Ett nytt format för överföring av uppgifter från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg (VMS) har utarbetats av kommissionen och bör användas för det elektroniska utbytet av uppgifter enligt artiklarna 111 och 116 i kontrollförordningen. Därför bör artiklarna 24 och 28 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 ändras och bilaga V till genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 utgå. |
| --- | --- |

(4)

Ett nytt format för överföring av uppgifter från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg (VMS) har utarbetats av kommissionen och bör användas för det elektroniska utbytet av uppgifter enligt artiklarna 111 och 116 i kontrollförordningen. Därför bör artiklarna 24 och 28 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 ändras och bilaga V till genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 utgå.

| (5) | I artikel 14.2 d i kontrollförordningen föreskrivs att fiskeloggboken ska innehålla fartygets avgångstid. För att säkerställa att alla meddelanden som avser samma fiskeresa kan identifieras och kopplas ihop ska fartygsbefälhavare som är skyldiga att registrera och skicka uppgifter i loggboken på elektronisk väg överföra ett avgångsmeddelande till de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten som det första meddelandet innan fartyget påbörjar någon fiskeinsats och all senare överföring. Artikel 47 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 14.2 d i kontrollförordningen föreskrivs att fiskeloggboken ska innehålla fartygets avgångstid. För att säkerställa att alla meddelanden som avser samma fiskeresa kan identifieras och kopplas ihop ska fartygsbefälhavare som är skyldiga att registrera och skicka uppgifter i loggboken på elektronisk väg överföra ett avgångsmeddelande till de behöriga myndigheterna i flaggmedlemsstaten som det första meddelandet innan fartyget påbörjar någon fiskeinsats och all senare överföring. Artikel 47 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför ändras.

| (6) | Reglerna för det utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna, och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet, som avses i artiklarna 111 och 116 i kontrollförordningen och i artikel 13 i förordning (EG) nr 1006/2008 måste ändras för att ta hänsyn till nya rättsliga krav, utvecklingen av ny teknik och nya format samt internationella standarder. Det är nödvändigt att fastställa de allmänna principerna för elektronisk överföring, förfarandena för rättelser och de normer som ska användas för utbyte av information som rör det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg, fiske och försäljning samt fångstrapportering, och att fastställa förfarandena för att genomföra ändringar i formaten. Därför bör artiklarna 43, 45, 91 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 samt bilaga XII till den förordningen anpassas och nya bestämmelser fastställas. |
| --- | --- |

(6)

Reglerna för det utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna, och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet, som avses i artiklarna 111 och 116 i kontrollförordningen och i artikel 13 i förordning (EG) nr 1006/2008 måste ändras för att ta hänsyn till nya rättsliga krav, utvecklingen av ny teknik och nya format samt internationella standarder. Det är nödvändigt att fastställa de allmänna principerna för elektronisk överföring, förfarandena för rättelser och de normer som ska användas för utbyte av information som rör det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg, fiske och försäljning samt fångstrapportering, och att fastställa förfarandena för att genomföra ändringar i formaten. Därför bör artiklarna 43, 45, 91 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 samt bilaga XII till den förordningen anpassas och nya bestämmelser fastställas.

| (7) | Det krävs ytterligare harmonisering av det elektroniska direktutbytet i realtid av uppgifter från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg och från det elektroniska registrerings- och rapporteringssystemet som avses i artikel 111.1 i kontrollförordningen. Flaggmedlemsstaten bör säkerställa automatisk överföring i realtid till kustmedlemsstaten av uppgifter från det elektroniska registrerings- och rapporteringssystemet som tas emot från flaggmedlemsstatens fiskefartyg när de fiskar i kustmedlemsstatens vatten. Artikel 44 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(7)

Det krävs ytterligare harmonisering av det elektroniska direktutbytet i realtid av uppgifter från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg och från det elektroniska registrerings- och rapporteringssystemet som avses i artikel 111.1 i kontrollförordningen. Flaggmedlemsstaten bör säkerställa automatisk överföring i realtid till kustmedlemsstaten av uppgifter från det elektroniska registrerings- och rapporteringssystemet som tas emot från flaggmedlemsstatens fiskefartyg när de fiskar i kustmedlemsstatens vatten. Artikel 44 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför ändras.

| (8) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (6) ändrades kontrollförordningen så att regler infördes om den information som ska lämnas till konsumenterna om fiskeri- och vattenbruksprodukter och om kontrollen av fiskeri- och vattenbruksprodukter som omfattas av mekanismen för lagring. Artiklarna 66, 67 och 112 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör anpassas till dessa nya bestämmelser och artikel 68 bör utgå. |
| --- | --- |

(8)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (6) ändrades kontrollförordningen så att regler infördes om den information som ska lämnas till konsumenterna om fiskeri- och vattenbruksprodukter och om kontrollen av fiskeri- och vattenbruksprodukter som omfattas av mekanismen för lagring. Artiklarna 66, 67 och 112 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör anpassas till dessa nya bestämmelser och artikel 68 bör utgå.

| (9) | Avdrag för vatten eller is bör inte göras för pelagiska arter avsedda för landningar för industriändamål, på grund av de speciella förhållandena för lagring och hantering av fisken i sådan verksamhet. Inom ramen för fiskeavtalen mellan Europeiska unionen, Färöarna och Norge om förvaltningen av fiskbestånd i vatten i Nordostatlanten under perioden 2014–2018 har det antagits en liknande bestämmelse för pelagiska arter avsedda för landningar för industriändamål samt nya åtgärder för vägning och inspektion av landningar av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling. Artiklarna 74, 78, 79, 80, 82, 83, 85, 88, 89 och 107 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför anpassas till dessa nya bestämmelser. |
| --- | --- |

(9)

Avdrag för vatten eller is bör inte göras för pelagiska arter avsedda för landningar för industriändamål, på grund av de speciella förhållandena för lagring och hantering av fisken i sådan verksamhet. Inom ramen för fiskeavtalen mellan Europeiska unionen, Färöarna och Norge om förvaltningen av fiskbestånd i vatten i Nordostatlanten under perioden 2014–2018 har det antagits en liknande bestämmelse för pelagiska arter avsedda för landningar för industriändamål samt nya åtgärder för vägning och inspektion av landningar av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling. Artiklarna 74, 78, 79, 80, 82, 83, 85, 88, 89 och 107 i genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför anpassas till dessa nya bestämmelser.

| (10) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (7) föreskrivs åtgärder för att stödja genomförandet av unionens system för kontroll, inspektion och tillsyn samt reglera avbrott, tillfälligt inställande och korrigeringar av unionens finansieringsåtgärder; dessutom upphävs artikel 103 i kontrollförordningen. I genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför artikel 96, kapitel I i avdelning VIII och bilaga XXXI utgå. |
| --- | --- |

(10)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (7) föreskrivs åtgärder för att stödja genomförandet av unionens system för kontroll, inspektion och tillsyn samt reglera avbrott, tillfälligt inställande och korrigeringar av unionens finansieringsåtgärder; dessutom upphävs artikel 103 i kontrollförordningen. I genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför artikel 96, kapitel I i avdelning VIII och bilaga XXXI utgå.

| (11) | Genom artikel 33.10 i kontrollförordningen och artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1006/2008 ges kommissionen befogenhet att besluta om format för överföringen av uppgifter om fångster och fiskeansträngning. Bestämmelserna på detta område i kommissionens förordning (EG) nr 500/2001 (8) för att säkerställa en effektiv överföring av aggregerade fångstuppgifter enligt artikel 33.2 och 33.4 i kontrollförordningen och enligt artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1006/2008 är nu rättsligt och tekniskt föråldrade. Därför bör internationella standarder för elektronisk rapportering av aggregerade fångstuppgifter användas, och förordning (EG) nr 500/2001 bör upphävas. |
| --- | --- |

(11)

Genom artikel 33.10 i kontrollförordningen och artikel 13.3 i förordning (EG) nr 1006/2008 ges kommissionen befogenhet att besluta om format för överföringen av uppgifter om fångster och fiskeansträngning. Bestämmelserna på detta område i kommissionens förordning (EG) nr 500/2001 (8) för att säkerställa en effektiv överföring av aggregerade fångstuppgifter enligt artikel 33.2 och 33.4 i kontrollförordningen och enligt artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1006/2008 är nu rättsligt och tekniskt föråldrade. Därför bör internationella standarder för elektronisk rapportering av aggregerade fångstuppgifter användas, och förordning (EG) nr 500/2001 bör upphävas.

| (12) | Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/812 (9) har det införts nya bestämmelser om separat registrering av fångster av för små exemplar enligt rapporteringsskyldigheterna och tilldelning av prickar för en ny allvarlig överträdelse rörande skyldigheten att landa fångster av för små exemplar. Bilagorna VI, VII, X, XXIII, XXVI, XXVII och XXX till genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför anpassas till dessa nya bestämmelser. |
| --- | --- |

(12)

Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/812 (9) har det införts nya bestämmelser om separat registrering av fångster av för små exemplar enligt rapporteringsskyldigheterna och tilldelning av prickar för en ny allvarlig överträdelse rörande skyldigheten att landa fångster av för små exemplar. Bilagorna VI, VII, X, XXIII, XXVI, XXVII och XXX till genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför anpassas till dessa nya bestämmelser.

| (13) | Genom rekommendationerna GFCM/35/2011/1, GFCM/35/2011/2, GFCM/35/2011/3, GFCM/35/2011/4, GFCM/35/2011/5 och GFCM/36/2012/2 har Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) antagit särskilda bestämmelser om införandet av en AKFM-fiskeloggbok och om rapportering av fångster av rödkorall samt om oförutsedda bifångster och frisläppande av havsfåglar, munksälar, havssköldpaddor och valar i loggboken. Bilagorna VI, VII och X till genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör anpassas till dessa nya bestämmelser. |
| --- | --- |

(13)

Genom rekommendationerna GFCM/35/2011/1, GFCM/35/2011/2, GFCM/35/2011/3, GFCM/35/2011/4, GFCM/35/2011/5 och GFCM/36/2012/2 har Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet (AKFM) antagit särskilda bestämmelser om införandet av en AKFM-fiskeloggbok och om rapportering av fångster av rödkorall samt om oförutsedda bifångster och frisläppande av havsfåglar, munksälar, havssköldpaddor och valar i loggboken. Bilagorna VI, VII och X till genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör anpassas till dessa nya bestämmelser.

| (14) | Genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(14)

Genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (15) | Artikel 90.1 c och artikel 92.1 i kontrollförordningen, i deras ändrade lydelse enligt artikel 7.14 och 7.15 i förordning (EU) 2015/812, ska tillämpas från och med den 1 januari 2017. Tilldelningen av prickar för allvarliga överträdelser av dessa bestämmelser bör träda i kraft samtidigt. |
| --- | --- |

(15)

Artikel 90.1 c och artikel 92.1 i kontrollförordningen, i deras ändrade lydelse enligt artikel 7.14 och 7.15 i förordning (EU) 2015/812, ska tillämpas från och med den 1 januari 2017. Tilldelningen av prickar för allvarliga överträdelser av dessa bestämmelser bör träda i kraft samtidigt.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för fiske och vattenbruk.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar av genomförandeförordning (EU) nr 404/2011

Genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I hela texten ska ”EU-fiskefartyg” och ”EU-vatten” ersättas med ”unionsfiskefartyg” respektive ”unionens vatten”, och alla grammatiska anpassningar som krävs till följd av ersättandet ska göras. |
| --- | --- |

1.

I hela texten ska ”EU-fiskefartyg” och ”EU-vatten” ersättas med ”unionsfiskefartyg” respektive ”unionens vatten”, och alla grammatiska anpassningar som krävs till följd av ersättandet ska göras.

| 2. | Artikel 2 ska ändras på följande sätt:






  a) | Led 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   
  unionsfiskefartyg
  : ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen,” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 2 ska ändras på följande sätt:

a)

Led 1 ska ersättas med följande:

”1.   
  unionsfiskefartyg
  : ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen,”

| b) | Led 2 ska ersättas med följande:
  ”2.   
  unionens vatten
  : vatten enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1380/2013 (10),

  (10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).”" |
| --- | --- |

b)

Led 2 ska ersättas med följande:

”2.   
  unionens vatten
  : vatten enligt definitionen i artikel 4.1.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1380/2013 (10),

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).”"

| 3. | I artikel 3 ska punkt 7 ersättas med följande:
  ”7.   Den högsta tillåtna kapacitet, uttryckt i bruttoton (GT) eller kilowatt (kW), som anges i fiskelicenser som utfärdats av en medlemsstat, får inte vid något tillfälle överstiga de maximala kapacitetsnivåer för medlemsstaten som fastställts i enlighet med artikel 22.7 i förordning (EU) nr 1380/2013.” |
| --- | --- |

3.

I artikel 3 ska punkt 7 ersättas med följande:

”7.   Den högsta tillåtna kapacitet, uttryckt i bruttoton (GT) eller kilowatt (kW), som anges i fiskelicenser som utfärdats av en medlemsstat, får inte vid något tillfälle överstiga de maximala kapacitetsnivåer för medlemsstaten som fastställts i enlighet med artikel 22.7 i förordning (EU) nr 1380/2013.”

| 4. | I artikel 6 ska följande stycke läggas till:
  ”Från och med den 1 januari 2016 ska Internationella sjöfartsorganisationens system med identifieringsnummer för fartyg (nedan kallade IMO-nummer), som antogs genom resolution A.1078(28) den 4 december 2013 och som avses i kapitel XI-1 regel 3 i 1974 års Solas-konvention, tillämpas på följande:






  a) | Unionsfiskefartyg eller fiskefartyg som kontrolleras av unionsaktörer inom ramen för ett befraktningsavtal, på minst 100 bruttoton eller 100 bruttoregisterton eller med en total längd på minst 24 meter, som endast fiskar i unionens vatten. |
| --- | --- | --- |

4.

I artikel 6 ska följande stycke läggas till:

”Från och med den 1 januari 2016 ska Internationella sjöfartsorganisationens system med identifieringsnummer för fartyg (nedan kallade IMO-nummer), som antogs genom resolution A.1078(28) den 4 december 2013 och som avses i kapitel XI-1 regel 3 i 1974 års Solas-konvention, tillämpas på följande:

a)

Unionsfiskefartyg eller fiskefartyg som kontrolleras av unionsaktörer inom ramen för ett befraktningsavtal, på minst 100 bruttoton eller 100 bruttoregisterton eller med en total längd på minst 24 meter, som endast fiskar i unionens vatten.

| b) | Alla unionsfiskefartyg eller fiskefartyg som kontrolleras av unionsaktörer inom ramen för ett befraktningsavtal, med en total längd på minst 15 meter, som bedriver verksamhet utanför unionens vatten. |
| --- | --- |

b)

Alla unionsfiskefartyg eller fiskefartyg som kontrolleras av unionsaktörer inom ramen för ett befraktningsavtal, med en total längd på minst 15 meter, som bedriver verksamhet utanför unionens vatten.

| c) | Alla fiskefartyg från tredjeland som har tillstånd att bedriva fiske i unionens vatten.” |
| --- | --- |

c)

Alla fiskefartyg från tredjeland som har tillstånd att bedriva fiske i unionens vatten.”

| 5. | I artikel 24 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Varje flaggmedlemsstats centrum för fiskerikontroll ska sörja för att de uppgifter som lämnas enligt artikel 19 i denna förordning automatiskt överförs till kustmedlemsstatens centrum för fiskekontroll under den tid då flaggmedlemsstatens fiskefartyg befinner sig i kustmedlemsstatens vatten. Uppgifterna ska översändas till kustmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll omedelbart efter mottagandet på flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 24 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Varje flaggmedlemsstats centrum för fiskerikontroll ska sörja för att de uppgifter som lämnas enligt artikel 19 i denna förordning automatiskt överförs till kustmedlemsstatens centrum för fiskekontroll under den tid då flaggmedlemsstatens fiskefartyg befinner sig i kustmedlemsstatens vatten. Uppgifterna ska översändas till kustmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll omedelbart efter mottagandet på flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll.”

| 6. | Artikel 28 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 28
  Kommissionens tillgång till uppgifter
  Kommissionen får begära att medlemsstaterna i enlighet med artikel 111.1 a i kontrollförordningen sörjer för att de uppgifter som lämnas enligt artikel 19 i den här förordningen avseende en viss grupp av fiskefartyg och under en viss tid automatiskt överförs till kommissionen eller till det av kommissionen utsedda organet. Uppgifterna ska översändas till kommissionen eller till det av kommissionen utsedda organet omedelbart efter mottagandet på flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll.” |
| --- | --- |

6.

Artikel 28 ska ersättas med följande:

”Artikel 28

Kommissionens tillgång till uppgifter

Kommissionen får begära att medlemsstaterna i enlighet med artikel 111.1 a i kontrollförordningen sörjer för att de uppgifter som lämnas enligt artikel 19 i den här förordningen avseende en viss grupp av fiskefartyg och under en viss tid automatiskt överförs till kommissionen eller till det av kommissionen utsedda organet. Uppgifterna ska översändas till kommissionen eller till det av kommissionen utsedda organet omedelbart efter mottagandet på flaggmedlemsstatens centrum för fiskerikontroll.”

| 7. | Artikel 30 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 30
  Förlagor för fiskeloggbok, omlastnings- och landningsdeklarationer i pappersformat
  1.   I unionens vatten ska fiskeloggboken, omlastningsdeklarationen och landningsdeklarationen i pappersformat fyllas i och lämnas in av unionsfiskefartygens befälhavare i enlighet med förlagan i bilaga VI.
  2.   Genom undantag från punkt 1 får, för de unionsfiskefartyg som genomför dagliga fiskeresor i Medelhavet, fiskeloggboken, omlastningsdeklarationen och landningsdeklarationen i pappersformat fyllas i och lämnas in av unionsfiskefartygens befälhavare i enlighet med förlagan i bilaga VII.
  3.   När unionsfiskefartygen bedriver fiskeverksamhet i ett tredjelands vatten, i vatten som förvaltas av en regional fiskeriförvaltningsorganisation eller i vatten utanför unionens vatten som inte regleras av en regional fiskeriförvaltningsorganisation, ska fiskeloggboken, omlastningsdeklarationerna och landningsdeklarationerna i pappersformat fyllas i och lämnas in av unionsfiskefartygens befälhavare i enlighet med artikel 31 i denna förordning och förlagorna i bilagorna VI och VII, utom i de fall då tredjelandet eller den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen specifikt kräver att en annan typ av fiskeloggbok, omlastningsdeklaration eller landningsdeklaration ska användas. Om tredjelandet inte kräver att en särskild fiskeloggbok ska föras, men däremot kräver andra uppgifter än de som krävs enligt unionens bestämmelser, ska dessa uppgifter registreras.
  4.   Befälhavarna på unionsfiskefartyg som inte omfattas av bestämmelserna i artikel 15 i kontrollförordningen får till och med den 31 december 2017 fortsätta att använda pappersformat för fiskeloggbok, omlastningsdeklaration och landningsdeklaration som tryckts före den 1 januari 2016.” |
| --- | --- |

7.

Artikel 30 ska ersättas med följande:

”Artikel 30

Förlagor för fiskeloggbok, omlastnings- och landningsdeklarationer i pappersformat

1.   I unionens vatten ska fiskeloggboken, omlastningsdeklarationen och landningsdeklarationen i pappersformat fyllas i och lämnas in av unionsfiskefartygens befälhavare i enlighet med förlagan i bilaga VI.

2.   Genom undantag från punkt 1 får, för de unionsfiskefartyg som genomför dagliga fiskeresor i Medelhavet, fiskeloggboken, omlastningsdeklarationen och landningsdeklarationen i pappersformat fyllas i och lämnas in av unionsfiskefartygens befälhavare i enlighet med förlagan i bilaga VII.

3.   När unionsfiskefartygen bedriver fiskeverksamhet i ett tredjelands vatten, i vatten som förvaltas av en regional fiskeriförvaltningsorganisation eller i vatten utanför unionens vatten som inte regleras av en regional fiskeriförvaltningsorganisation, ska fiskeloggboken, omlastningsdeklarationerna och landningsdeklarationerna i pappersformat fyllas i och lämnas in av unionsfiskefartygens befälhavare i enlighet med artikel 31 i denna förordning och förlagorna i bilagorna VI och VII, utom i de fall då tredjelandet eller den regionala fiskeriförvaltningsorganisationen specifikt kräver att en annan typ av fiskeloggbok, omlastningsdeklaration eller landningsdeklaration ska användas. Om tredjelandet inte kräver att en särskild fiskeloggbok ska föras, men däremot kräver andra uppgifter än de som krävs enligt unionens bestämmelser, ska dessa uppgifter registreras.

4.   Befälhavarna på unionsfiskefartyg som inte omfattas av bestämmelserna i artikel 15 i kontrollförordningen får till och med den 31 december 2017 fortsätta att använda pappersformat för fiskeloggbok, omlastningsdeklaration och landningsdeklaration som tryckts före den 1 januari 2016.”

| 8. | I artikel 37 ska följande stycke läggas till:
  ”Fiskeloggboken, omlastningsdeklarationen och landningsdeklarationen i elektroniskt format ska fyllas i i enlighet med de instruktioner som ges i bilaga X.” |
| --- | --- |

8.

I artikel 37 ska följande stycke läggas till:

”Fiskeloggboken, omlastningsdeklarationen och landningsdeklarationen i elektroniskt format ska fyllas i i enlighet med de instruktioner som ges i bilaga X.”

| 9. | Artikel 43 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 43
  Obligatoriska uppgifter i informationsutbytet mellan medlemsstaterna
  Uppgifter som unionsfiskefartygens befälhavare ska registrera i fiskeloggboken, omlastningsdeklarationen, förhandsanmälan och landningsdeklarationen enligt unionens bestämmelser ska också vara obligatoriska i utbytet mellan medlemsstaterna.” |
| --- | --- |

9.

Artikel 43 ska ersättas med följande:

”Artikel 43

Obligatoriska uppgifter i informationsutbytet mellan medlemsstaterna

Uppgifter som unionsfiskefartygens befälhavare ska registrera i fiskeloggboken, omlastningsdeklarationen, förhandsanmälan och landningsdeklarationen enligt unionens bestämmelser ska också vara obligatoriska i utbytet mellan medlemsstaterna.”

| 10. | Artikel 44 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 44
  Tillgång till uppgifter
  1.   När ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg genomför fiskeinsatser i unionens vatten i en kustmedlemsstat ska flaggstaten omedelbart efter mottagandet vidarebefordra de obligatoriska elektroniska fiskeloggboksuppgifterna för den aktuella fiskeresan till den kustmedlemsstaten, med början vid den senaste avgången.
  2.   Så länge ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg fiskar i unionens vatten i en annan kustmedlemsstat ska flaggmedlemsstaten omedelbart efter mottagandet vidarebefordra alla obligatoriska elektroniska fiskeloggboksuppgifter till den kustmedlemsstaten. Flaggmedlemsstaten ska också vidarebefordra de korrigeringar som gäller den aktuella fiskeresan och som avses i artikel 47.2 i denna förordning.
  3.   När en landning eller omlastning äger rum i en hamn i en annan kustmedlemsstat än flaggmedlemsstaten ska flaggmedlemsstaten omedelbart efter mottagandet vidarebefordra alla obligatoriska uppgifter i den elektroniska landnings- eller omlastningsdeklarationen till den kustmedlemsstaten.
  4.   När en flaggmedlemsstat underrättas om att ett fiskefartyg som för dess flagg avser att anlöpa en hamn i en annan kustmedlemsstat ska flaggmedlemsstaten omedelbart efter mottagandet vidarebefordra den elektroniska förhandsanmälan till den kustmedlemsstaten.
  5.   När ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg under en fiskeresa kommer in i unionens vatten i en annan kustmedlemsstat, eller när någon av de uppgifter som avses i punkterna 3 och 4 som gäller en bestämd fiskeresa har överförts till en kustmedlemsstat, ska flaggmedlemsstaten medge tillgång till alla elektroniska uppgifter om fiskeverksamhet som avses i artikel 111.1 i kontrollförordningen för den fiskeresan, från avgång till den tidpunkt då landningen avslutats, och överlämna uppgifter på begäran från den kustmedlemsstaten. Tillgången ska medges minst 36 månader efter fiskeresans början.
  6.   Flaggmedlemsstaten för ett fiskefartyg som inspekteras av en annan medlemsstat i enlighet med artikel 80 i kontrollförordningen ska på begäran av den inspekterande medlemsstaten överföra de elektroniska uppgifter om fiskeverksamheten som avses i artikel 111.1 i kontrollförordningen för fartygets aktuella fiskeresa från avgång till tidpunkten för begäran.
  7.   De begäranden som avses i punkterna 5 och 6 ska vara elektroniska och det ska anges om svaret ska ge de ursprungliga uppgifterna med korrigeringar eller endast de konsoliderade uppgifterna. Svaret på begäran ska genereras automatiskt och översändas utan dröjsmål av den tillfrågade medlemsstaten.
  8.   Medlemsstaterna ska medge tillgång till uppgifter i det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg, fiskeloggbok, omlastningsdeklaration, förhandsanmälan och landningsdeklaration på begäran av andra medlemsstater som utför inspektioner till sjöss inom ramen för planer för gemensamt utnyttjande eller annan överenskommen gemensam inspektionsverksamhet.
  9.   Befälhavare på unionsfiskefartyg ska vid varje tidpunkt ha säker tillgång till sina egna uppgifter i elektroniska fiskeloggböcker, omlastningsdeklarationer, förhandsanmälningar och landningsdeklarationer som finns lagrade i flaggmedlemsstatens databas.” |
| --- | --- |

10.

Artikel 44 ska ersättas med följande:

”Artikel 44

Tillgång till uppgifter

1.   När ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg genomför fiskeinsatser i unionens vatten i en kustmedlemsstat ska flaggstaten omedelbart efter mottagandet vidarebefordra de obligatoriska elektroniska fiskeloggboksuppgifterna för den aktuella fiskeresan till den kustmedlemsstaten, med början vid den senaste avgången.

2.   Så länge ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg fiskar i unionens vatten i en annan kustmedlemsstat ska flaggmedlemsstaten omedelbart efter mottagandet vidarebefordra alla obligatoriska elektroniska fiskeloggboksuppgifter till den kustmedlemsstaten. Flaggmedlemsstaten ska också vidarebefordra de korrigeringar som gäller den aktuella fiskeresan och som avses i artikel 47.2 i denna förordning.

3.   När en landning eller omlastning äger rum i en hamn i en annan kustmedlemsstat än flaggmedlemsstaten ska flaggmedlemsstaten omedelbart efter mottagandet vidarebefordra alla obligatoriska uppgifter i den elektroniska landnings- eller omlastningsdeklarationen till den kustmedlemsstaten.

4.   När en flaggmedlemsstat underrättas om att ett fiskefartyg som för dess flagg avser att anlöpa en hamn i en annan kustmedlemsstat ska flaggmedlemsstaten omedelbart efter mottagandet vidarebefordra den elektroniska förhandsanmälan till den kustmedlemsstaten.

5.   När ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg under en fiskeresa kommer in i unionens vatten i en annan kustmedlemsstat, eller när någon av de uppgifter som avses i punkterna 3 och 4 som gäller en bestämd fiskeresa har överförts till en kustmedlemsstat, ska flaggmedlemsstaten medge tillgång till alla elektroniska uppgifter om fiskeverksamhet som avses i artikel 111.1 i kontrollförordningen för den fiskeresan, från avgång till den tidpunkt då landningen avslutats, och överlämna uppgifter på begäran från den kustmedlemsstaten. Tillgången ska medges minst 36 månader efter fiskeresans början.

6.   Flaggmedlemsstaten för ett fiskefartyg som inspekteras av en annan medlemsstat i enlighet med artikel 80 i kontrollförordningen ska på begäran av den inspekterande medlemsstaten överföra de elektroniska uppgifter om fiskeverksamheten som avses i artikel 111.1 i kontrollförordningen för fartygets aktuella fiskeresa från avgång till tidpunkten för begäran.

7.   De begäranden som avses i punkterna 5 och 6 ska vara elektroniska och det ska anges om svaret ska ge de ursprungliga uppgifterna med korrigeringar eller endast de konsoliderade uppgifterna. Svaret på begäran ska genereras automatiskt och översändas utan dröjsmål av den tillfrågade medlemsstaten.

8.   Medlemsstaterna ska medge tillgång till uppgifter i det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg, fiskeloggbok, omlastningsdeklaration, förhandsanmälan och landningsdeklaration på begäran av andra medlemsstater som utför inspektioner till sjöss inom ramen för planer för gemensamt utnyttjande eller annan överenskommen gemensam inspektionsverksamhet.

9.   Befälhavare på unionsfiskefartyg ska vid varje tidpunkt ha säker tillgång till sina egna uppgifter i elektroniska fiskeloggböcker, omlastningsdeklarationer, förhandsanmälningar och landningsdeklarationer som finns lagrade i flaggmedlemsstatens databas.”

| 11. | Artikel 45 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 45
  Utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna
  Medlemsstaterna ska






  a) | säkerställa att de uppgifter som tas emot enligt detta kapitel sparas i elektronisk form och lagras säkert i datoriserade databaser under minst tre år, |
| --- | --- | --- |

11.

Artikel 45 ska ersättas med följande:

”Artikel 45

Utbyte av uppgifter mellan medlemsstaterna

Medlemsstaterna ska

a)

säkerställa att de uppgifter som tas emot enligt detta kapitel sparas i elektronisk form och lagras säkert i datoriserade databaser under minst tre år,

| b) | vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att uppgifterna endast används för de ändamål som anges i denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att uppgifterna endast används för de ändamål som anges i denna förordning, och

| c) | vidta alla nödvändiga tekniska åtgärder för att förhindra att uppgifterna förstörs på grund av missöden eller oegentligheter, oavsiktligt går förlorade, förvanskas, sprids eller kommer obehöriga till del.” |
| --- | --- |

c)

vidta alla nödvändiga tekniska åtgärder för att förhindra att uppgifterna förstörs på grund av missöden eller oegentligheter, oavsiktligt går förlorade, förvanskas, sprids eller kommer obehöriga till del.”

| 12. | I artikel 47 ska följande punkt införas som punkt 1a:
  ”1a.   Befälhavaren på ett unionsfiskefartyg ska skicka ett elektroniskt avgångsmeddelande till flaggmedlemsstatens behöriga myndigheter innan fartyget lämnar hamn och innan man påbörjar någon annan elektronisk överföring som rör fiskeresan.” |
| --- | --- |

12.

I artikel 47 ska följande punkt införas som punkt 1a:

”1a.   Befälhavaren på ett unionsfiskefartyg ska skicka ett elektroniskt avgångsmeddelande till flaggmedlemsstatens behöriga myndigheter innan fartyget lämnar hamn och innan man påbörjar någon annan elektronisk överföring som rör fiskeresan.”

| 13. | Artikel 60 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Om skadan inte kan gottgöras helt eller bara kan gottgöras till viss del genom de åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EG) nr 1380/2013 ska kommissionen, så snart som möjligt efter det att den information som avses i artikel 59 i denna förordning har tagits emot, vidta nödvändiga åtgärder för att åtgärda skadan.” |
| --- | --- | --- |

13.

Artikel 60 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 1 ska ersättas med följande:

”1.   Om skadan inte kan gottgöras helt eller bara kan gottgöras till viss del genom de åtgärder som vidtas i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EG) nr 1380/2013 ska kommissionen, så snart som möjligt efter det att den information som avses i artikel 59 i denna förordning har tagits emot, vidta nödvändiga åtgärder för att åtgärda skadan.”

| b) | Punkt 2 b ska ersättas med följande:






  ”b) | I tillämpliga fall, uppgift om vilka medlemsstater som överskridit sina fiskemöjligheter (de överskridande medlemsstaterna) och om överskridandets omfång (med avdrag för eventuella byten av fiskemöjligheter i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013).” |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 2 b ska ersättas med följande:

”b)

I tillämpliga fall, uppgift om vilka medlemsstater som överskridit sina fiskemöjligheter (de överskridande medlemsstaterna) och om överskridandets omfång (med avdrag för eventuella byten av fiskemöjligheter i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013).”

| 14. | Artikel 66 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 66
  Definition
  I detta kapitel avses med


  fiskeri- och vattenbruksprodukter
  : produkter enligt kapitel 3, undernummer 1212 21 00 i kapitel 12 och nummer 1604 och 1605 i kapitel 16 i Kombinerade nomenklaturen som upprättats genom rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (11).

  (11)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1101/2014 av den 16 oktober 2014 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 312, 31.10.2014, s. 1).”" |
| --- | --- |

14.

Artikel 66 ska ersättas med följande:

”Artikel 66

Definition

I detta kapitel avses med

fiskeri- och vattenbruksprodukter
  : produkter enligt kapitel 3, undernummer 1212 21 00 i kapitel 12 och nummer 1604 och 1605 i kapitel 16 i Kombinerade nomenklaturen som upprättats genom rådets förordning (EEG) nr 2658/87 (11).

(11)  Rådets förordning (EEG) nr 2658/87 av den 23 juli 1987 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EGT L 256, 7.9.1987, s. 1) och kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1101/2014 av den 16 oktober 2014 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 312, 31.10.2014, s. 1).”"

| 15. | Artikel 67 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 12 ska ersättas med följande:
  ”12.   Den information som anges i artikel 58.5 i kontrollförordningen ska inte gälla för fiskeri- och vattenbruksprodukter enligt nummer 1604 och 1605 i kapitel 16 i Kombinerade nomenklaturen.” |
| --- | --- | --- |

15.

Artikel 67 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 12 ska ersättas med följande:

”12.   Den information som anges i artikel 58.5 i kontrollförordningen ska inte gälla för fiskeri- och vattenbruksprodukter enligt nummer 1604 och 1605 i kapitel 16 i Kombinerade nomenklaturen.”

| b) | Punkt 13 ska ersättas med följande:
  ”13.   Vid tillämpningen av artikel 58.5 i kontrollförordningen ska information om det område där produkten fångats eller odlats avse,






  a) | för fångster av bestånd eller grupper av bestånd som omfattas av en kvot och/eller en minimistorlek enligt unionslagstiftningen, relevant geografiskt område enligt definitionen i artikel 4.30 i kontrollförordningen, |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 13 ska ersättas med följande:

”13.   Vid tillämpningen av artikel 58.5 i kontrollförordningen ska information om det område där produkten fångats eller odlats avse,

a)

för fångster av bestånd eller grupper av bestånd som omfattas av en kvot och/eller en minimistorlek enligt unionslagstiftningen, relevant geografiskt område enligt definitionen i artikel 4.30 i kontrollförordningen,

| b) | för fångster av andra bestånd eller grupper av bestånd, fiskeriprodukter fångade i sötvatten och vattenbruksprodukter, namnet på fångst- eller produktionsområdet i enlighet med artikel 38.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (12). |
| --- | --- |

b)

för fångster av andra bestånd eller grupper av bestånd, fiskeriprodukter fångade i sötvatten och vattenbruksprodukter, namnet på fångst- eller produktionsområdet i enlighet med artikel 38.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 (12).

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).”"

| 16. | Artikel 68 ska utgå. |
| --- | --- |

16.

Artikel 68 ska utgå.

| 17. | I artikel 74 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda regler för pelagiska arter som avses i artiklarna 78–89 i denna förordning och som landas i bulk för överföring till platsen för den första saluföringen eller för lagring eller beredning, får det avdrag från den totala vikten som görs för vatten och is inte vara större än 2 %. Det avdrag som görs för vatten och is ska alltid anges på kvittot tillsammans med viktuppgiften. Inget avdrag för vatten eller is ska göras för landningar för industriändamål eller för andra arter än pelagiska arter.” |
| --- | --- |

17.

I artikel 74 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda regler för pelagiska arter som avses i artiklarna 78–89 i denna förordning och som landas i bulk för överföring till platsen för den första saluföringen eller för lagring eller beredning, får det avdrag från den totala vikten som görs för vatten och is inte vara större än 2 %. Det avdrag som görs för vatten och is ska alltid anges på kvittot tillsammans med viktuppgiften. Inget avdrag för vatten eller is ska göras för landningar för industriändamål eller för andra arter än pelagiska arter.”

| 18. | Artikel 78 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 78
  Tillämpningsområde för vägningsförfaranden för fångster av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling
  De regler som anges i detta avsnitt ska tillämpas på vägningen av fångster av sill (Clupea harengus), makrill (Scomber scombrus), taggmakrill (Trachurus spp.) och blåvitling (Micromesistius poutassou) eller kombinationer av dessa, som landas i unionen eller av unionsfiskefartyg i tredjeländer, där varje landning omfattar mer än tio ton och har fångats i följande områden:






  a) | För sill, i Ices-områdena I, II, IIIa, IV, Vb, VI och VII. |
| --- | --- | --- |

18.

Artikel 78 ska ersättas med följande:

”Artikel 78

Tillämpningsområde för vägningsförfaranden för fångster av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling

De regler som anges i detta avsnitt ska tillämpas på vägningen av fångster av sill (Clupea harengus), makrill (Scomber scombrus), taggmakrill (Trachurus spp.) och blåvitling (Micromesistius poutassou) eller kombinationer av dessa, som landas i unionen eller av unionsfiskefartyg i tredjeländer, där varje landning omfattar mer än tio ton och har fångats i följande områden:

a)

För sill, i Ices-områdena I, II, IIIa, IV, Vb, VI och VII.

| b) | För makrill, i Ices-områdena IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV och i unionens vatten inom Cecaf. |
| --- | --- |

b)

För makrill, i Ices-områdena IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, XII, XIV och i unionens vatten inom Cecaf.

| c) | För taggmakrill, i Ices-områdena IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV och i unionens vatten inom Cecaf. |
| --- | --- |

c)

För taggmakrill, i Ices-områdena IIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV och i unionens vatten inom Cecaf.

| d) | För taggmakrill, i Ices-områdena IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV och i unionens vatten inom Cecaf.” |
| --- | --- |

d)

För taggmakrill, i Ices-områdena IIa, IIIa, IV, Vb, VI, VII, VIII, IX, X, XII, XIV och i unionens vatten inom Cecaf.”

| 19. | Rubriken till artikel 79 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 79
  Vägningshamnar för fångster av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling” |
| --- | --- |

19.

Rubriken till artikel 79 ska ersättas med följande:

”Artikel 79

Vägningshamnar för fångster av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling”

| 20. | I artikel 80 ska punkt 1 c ersättas med följande:






  ”c) | De kvantiteter sill, makrill, taggmakrill och blåvitling i kilogram levande vikt som behålls ombord.” |
| --- | --- | --- |

20.

I artikel 80 ska punkt 1 c ersättas med följande:

”c)

De kvantiteter sill, makrill, taggmakrill och blåvitling i kilogram levande vikt som behålls ombord.”

| 21. | I artikel 82 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   De kvantiteter sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som behålls ombord, och som anmälts före landningen enligt artikel 80.1 c i denna förordning, ska överensstämma med de kvantiteter som har registrerats i fiskeloggboken.” |
| --- | --- |

21.

I artikel 82 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   De kvantiteter sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som behålls ombord, och som anmälts före landningen enligt artikel 80.1 c i denna förordning, ska överensstämma med de kvantiteter som har registrerats i fiskeloggboken.”

| 22. | Rubriken till artikel 83 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 83
  Offentliga vägningsanläggningar för färsk sill, makrill, taggmakrill och blåvitling” |
| --- | --- |

22.

Rubriken till artikel 83 ska ersättas med följande:

”Artikel 83

Offentliga vägningsanläggningar för färsk sill, makrill, taggmakrill och blåvitling”

| 23. | Artikel 85 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 85
  Vägning av fryst fisk
  Vid vägningen av landade kvantiteter fryst sill, makrill, taggmakrill och blåvitling ska vikten för fryst fisk som landas i lådor fastställas per art i enlighet med artikel 73 i denna förordning.” |
| --- | --- |

23.

Artikel 85 ska ersättas med följande:

”Artikel 85

Vägning av fryst fisk

Vid vägningen av landade kvantiteter fryst sill, makrill, taggmakrill och blåvitling ska vikten för fryst fisk som landas i lådor fastställas per art i enlighet med artikel 73 i denna förordning.”

| 24. | Artikel 86 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 86
  Vägningsjournaler
  Alla vägningsjournaler enligt artiklarna 84.3 och 85 i denna förordning och kopior av eventuella transportdokument inom ramen för en kontrollplan eller ett gemensamt kontrollprogram enligt artikel 79.1 i denna förordning ska sparas i minst tre år.” |
| --- | --- |

24.

Artikel 86 ska ersättas med följande:

”Artikel 86

Vägningsjournaler

Alla vägningsjournaler enligt artiklarna 84.3 och 85 i denna förordning och kopior av eventuella transportdokument inom ramen för en kontrollplan eller ett gemensamt kontrollprogram enligt artikel 79.1 i denna förordning ska sparas i minst tre år.”

| 25. | Artikel 88 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 88
  Korskontroller
  Till dess att en datoriserad databas upprättats i enlighet med artikel 109 i kontrollförordningen ska de behöriga myndigheterna för alla landningar genomföra administrativa korskontroller mellan följande uppgifter:






  a) | De kvantiteter sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som anges i förhandsanmälan om landning enligt artikel 80.1 c i denna förordning och de kvantiteter som anges i fiskeloggboken. |
| --- | --- | --- |

25.

Artikel 88 ska ersättas med följande:

”Artikel 88

Korskontroller

Till dess att en datoriserad databas upprättats i enlighet med artikel 109 i kontrollförordningen ska de behöriga myndigheterna för alla landningar genomföra administrativa korskontroller mellan följande uppgifter:

a)

De kvantiteter sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som anges i förhandsanmälan om landning enligt artikel 80.1 c i denna förordning och de kvantiteter som anges i fiskeloggboken.

| b) | De kvantiteter sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som anges i fiskeloggboken och de kvantiteter som anges i landningsdeklarationen. |
| --- | --- |

b)

De kvantiteter sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som anges i fiskeloggboken och de kvantiteter som anges i landningsdeklarationen.

| c) | De kvantiteter sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som anges i landningsdeklarationen och de kvantiteter som anges i deklarationen om övertagande eller i avräkningsnotan. |
| --- | --- |

c)

De kvantiteter sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som anges i landningsdeklarationen och de kvantiteter som anges i deklarationen om övertagande eller i avräkningsnotan.

| d) | Det fångstområde som anges i fartygets fiskeloggbok och VMS-uppgifterna för fartyget i fråga.” |
| --- | --- |

d)

Det fångstområde som anges i fartygets fiskeloggbok och VMS-uppgifterna för fartyget i fråga.”

| 26. | Artikel 89 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 89
  Övervakning av vägning
  1.   Övervakningen av vägningen av ett fartygs fångster av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling ska göras per art. Om ett fartyg pumpar fångsten i land ska kontrollen omfatta vägningen av hela den mängd som lossas. För landningar av fryst sill, makrill, taggmakrill och blåvitling ska samtliga lådor räknas och den metod för beräkning av lådornas genomsnittliga nettovikt som anges i bilaga XVIII ska övervakas.
  2.   Utöver de uppgifter som avses i artikel 88 i denna förordning ska korskontroller göras mellan följande uppgifter:






  a) | De kvantiteter per art av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som anges i vägningsjournalerna vid offentliga eller privata anläggningar och de kvantiteter per art som anges i deklarationen om övertagande eller i avräkningsnotan. |
| --- | --- | --- |

26.

Artikel 89 ska ersättas med följande:

”Artikel 89

Övervakning av vägning

1.   Övervakningen av vägningen av ett fartygs fångster av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling ska göras per art. Om ett fartyg pumpar fångsten i land ska kontrollen omfatta vägningen av hela den mängd som lossas. För landningar av fryst sill, makrill, taggmakrill och blåvitling ska samtliga lådor räknas och den metod för beräkning av lådornas genomsnittliga nettovikt som anges i bilaga XVIII ska övervakas.

2.   Utöver de uppgifter som avses i artikel 88 i denna förordning ska korskontroller göras mellan följande uppgifter:

a)

De kvantiteter per art av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som anges i vägningsjournalerna vid offentliga eller privata anläggningar och de kvantiteter per art som anges i deklarationen om övertagande eller i avräkningsnotan.

| b) | De kvantiteter per art av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som anges i alla typer av transportdokument inom ramen för en kontrollplan eller ett gemensamt kontrollprogram enligt artikel 79.1 i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

De kvantiteter per art av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling som anges i alla typer av transportdokument inom ramen för en kontrollplan eller ett gemensamt kontrollprogram enligt artikel 79.1 i denna förordning.

| c) | Tankbilarnas unika identifieringsnummer som registrerats i enlighet med artikel 84.2 b i denna förordning. |
| --- | --- |

c)

Tankbilarnas unika identifieringsnummer som registrerats i enlighet med artikel 84.2 b i denna förordning.

3.   Det ska kontrolleras att fartyget tömts på all fisk, i enlighet med de särskilda reglerna i detta avsnitt, när lossningen är slutförd.

4.   All övervakning enligt denna artikel och artikel 107 i denna förordning ska dokumenteras. Dokumentationen ska sparas i minst tre år.”

| 27. | I avdelning IV ska rubriken till kapitel III ersättas med följande:

  ”KAPITEL III



  Avräkningsnotor och deklarationer om övertagande” |
| --- | --- |

27.

I avdelning IV ska rubriken till kapitel III ersättas med följande:

”KAPITEL III

Avräkningsnotor och deklarationer om övertagande”

| 28. | I artikel 90 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   På avräkningsnotan och deklarationen om övertagande ska antalet individer enligt artiklarna 64.1 f och 66.3 e i kontrollförordningen anges, om kvoten i fråga förvaltas på individbas.” |
| --- | --- |

28.

I artikel 90 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   På avräkningsnotan och deklarationen om övertagande ska antalet individer enligt artiklarna 64.1 f och 66.3 e i kontrollförordningen anges, om kvoten i fråga förvaltas på individbas.”

| 29. | Artikel 91 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 91
  Format för avräkningsnotor och deklarationer om övertagande
  1.   Medlemsstaterna ska fastställa det format som ska användas för ifyllande och överföring av avräkningsnotor och deklarationer om övertagande mellan registrerade köpare, registrerade auktionsinrättningar eller andra av medlemsstaterna auktoriserade organ eller personer och de behöriga myndigheter som avses i artiklarna 63 och 67 i kontrollförordningen.
  2.   De uppgifter som registrerade köpare, registrerade auktionsinrättningar eller andra av medlemsstaterna auktoriserade organ eller personer i enlighet med unionens regler obligatoriskt ska registrera i sina avräkningsnotor eller deklarationer om övertagande ska även vara obligatoriska vid uppgiftsutbyte mellan medlemsstater.
  3.   Uppgifter som avses i artikel 111.2 i kontrollförordningen och som överförts för insatser under de senaste 36 månaderna av den medlemsstat på vars territorium den första försäljningen eller övertagandet ägde rum ska göras tillgängliga av den medlemsstaten på begäran av flaggmedlemsstaten eller den medlemsstat inom vars territorium fiskeriprodukterna har landats. Svaret på begäran ska genereras automatiskt och översändas utan dröjsmål.
  4.   Medlemsstaterna ska






  a) | säkerställa att de uppgifter som tas emot enligt detta kapitel sparas i elektronisk form och lagras säkert i datoriserade databaser under minst tre år, |
| --- | --- | --- |

29.

Artikel 91 ska ersättas med följande:

”Artikel 91

Format för avräkningsnotor och deklarationer om övertagande

1.   Medlemsstaterna ska fastställa det format som ska användas för ifyllande och överföring av avräkningsnotor och deklarationer om övertagande mellan registrerade köpare, registrerade auktionsinrättningar eller andra av medlemsstaterna auktoriserade organ eller personer och de behöriga myndigheter som avses i artiklarna 63 och 67 i kontrollförordningen.

2.   De uppgifter som registrerade köpare, registrerade auktionsinrättningar eller andra av medlemsstaterna auktoriserade organ eller personer i enlighet med unionens regler obligatoriskt ska registrera i sina avräkningsnotor eller deklarationer om övertagande ska även vara obligatoriska vid uppgiftsutbyte mellan medlemsstater.

3.   Uppgifter som avses i artikel 111.2 i kontrollförordningen och som överförts för insatser under de senaste 36 månaderna av den medlemsstat på vars territorium den första försäljningen eller övertagandet ägde rum ska göras tillgängliga av den medlemsstaten på begäran av flaggmedlemsstaten eller den medlemsstat inom vars territorium fiskeriprodukterna har landats. Svaret på begäran ska genereras automatiskt och översändas utan dröjsmål.

4.   Medlemsstaterna ska

a)

säkerställa att de uppgifter som tas emot enligt detta kapitel sparas i elektronisk form och lagras säkert i datoriserade databaser under minst tre år,

| b) | vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att uppgifterna endast används för de ändamål som anges i denna förordning, och |
| --- | --- |

b)

vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att uppgifterna endast används för de ändamål som anges i denna förordning, och

| c) | vidta alla nödvändiga tekniska åtgärder för att förhindra att uppgifterna förstörs på grund av missöden eller oegentligheter, oavsiktligt går förlorade, förvanskas, sprids eller kommer obehöriga till del. |
| --- | --- |

c)

vidta alla nödvändiga tekniska åtgärder för att förhindra att uppgifterna förstörs på grund av missöden eller oegentligheter, oavsiktligt går förlorade, förvanskas, sprids eller kommer obehöriga till del.

5.   I varje medlemsstat ska den samordnande myndigheten enligt artikel 5.5 i kontrollförordningen ansvara för att överföra, ta emot, förvalta och behandla alla uppgifter som omfattas av detta kapitel.

6.   Medlemsstaterna ska utbyta kontaktuppgifter för de myndigheter som avses i punkt 5 och ska informera kommissionen och det av kommissionen utsedda organet inom tre månader efter det att denna förordning träder i kraft.

7.   Eventuella ändringar i de uppgifter som avses i punkterna 5 och 6 ska meddelas kommissionen, det av kommissionen utsedda organet och övriga medlemsstater innan de träder i kraft.”

| 30. | Artikel 96 ska upphöra att gälla. |
| --- | --- |

30.

Artikel 96 ska upphöra att gälla.

| 31. | Artikel 107 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 107
  Inspektion av landningar av vissa pelagiska arter
  När det gäller landningar av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling i enlighet med artikel 78 i denna förordning ska en medlemsstats behöriga myndigheter sörja för att minst 7,5 % av de kvantiteter av varje art som landas och minst 5 % av landningarna inspekteras i sin helhet.” |
| --- | --- |

31.

Artikel 107 ska ersättas med följande:

”Artikel 107

Inspektion av landningar av vissa pelagiska arter

När det gäller landningar av sill, makrill, taggmakrill och blåvitling i enlighet med artikel 78 i denna förordning ska en medlemsstats behöriga myndigheter sörja för att minst 7,5 % av de kvantiteter av varje art som landas och minst 5 % av landningarna inspekteras i sin helhet.”

| 32. | Artikel 112 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 112
  Kontroll av fiskeriprodukter som omfattas av lagringsmekanism
  Tjänstemännen ska kontrollera att fiskeriprodukter som omfattas av den lagringsmekanism som avses i artikel 30 i förordning (EU) nr 1379/2013 uppfyller de villkor som anges i artikel 30 och i artikel 67 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (13).

  (13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).”" |
| --- | --- |

32.

Artikel 112 ska ersättas med följande:

”Artikel 112

Kontroll av fiskeriprodukter som omfattas av lagringsmekanism

Tjänstemännen ska kontrollera att fiskeriprodukter som omfattas av den lagringsmekanism som avses i artikel 30 i förordning (EU) nr 1379/2013 uppfyller de villkor som anges i artikel 30 och i artikel 67 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (13).

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).”"

| 33. | I artikel 126 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Om det under en och samma inspektion konstateras att två eller flera allvarliga överträdelser begåtts av den fysiska eller juridiska person som är innehavare av licensen, ska prickar för respektive allvarlig överträdelse tilldelas fiskelicensinnehavaren i enlighet med punkt 1 upp till ett högsta antal av 12 prickar för samtliga dessa överträdelser.” |
| --- | --- |

33.

I artikel 126 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Om det under en och samma inspektion konstateras att två eller flera allvarliga överträdelser begåtts av den fysiska eller juridiska person som är innehavare av licensen, ska prickar för respektive allvarlig överträdelse tilldelas fiskelicensinnehavaren i enlighet med punkt 1 upp till ett högsta antal av 12 prickar för samtliga dessa överträdelser.”

| 34. | I artikel 131 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:
  ”1.   Om en fiskelicens dras in tillfälligt eller permanent i enlighet med artikel 129.1 eller 129.2 i denna förordning ska det fiskefartyg till vilket den tillfälligt eller permanent indragna fiskelicensen är knuten identifieras som ett fiskefartyg utan fiskelicens i det nationella register som avses i artikel 24.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. Fiskefartyget ska identifieras på samma sätt i det register över unionens fiskeflotta som avses i artikel 24.3 i förordning (EG) nr 1380/2013.
  2.   En permanent indragning av en fiskelicens i enlighet med artikel 129.2 i denna förordning ska inte påverka taken för fiskekapacitet för den medlemsstat som utfärdade licensen, i enlighet med artikel 22.7 i förordning (EG) nr 1380/2013.” |
| --- | --- |

34.

I artikel 131 ska punkterna 1 och 2 ersättas med följande:

”1.   Om en fiskelicens dras in tillfälligt eller permanent i enlighet med artikel 129.1 eller 129.2 i denna förordning ska det fiskefartyg till vilket den tillfälligt eller permanent indragna fiskelicensen är knuten identifieras som ett fiskefartyg utan fiskelicens i det nationella register som avses i artikel 24.1 i förordning (EU) nr 1380/2013. Fiskefartyget ska identifieras på samma sätt i det register över unionens fiskeflotta som avses i artikel 24.3 i förordning (EG) nr 1380/2013.

2.   En permanent indragning av en fiskelicens i enlighet med artikel 129.2 i denna förordning ska inte påverka taken för fiskekapacitet för den medlemsstat som utfärdade licensen, i enlighet med artikel 22.7 i förordning (EG) nr 1380/2013.”

| 35. | I avdelning VIII ska kapitel I utgå. |
| --- | --- |

35.

I avdelning VIII ska kapitel I utgå.

| 36. | I artikel 139 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:
  ”2.   Hur stort överutnyttjandet av fiskemöjligheterna har varit ska fastställas mot bakgrund av de fiskemöjligheter som vid slutet av varje given period finns tillgängliga för den berörda medlemsstaten, med beaktande av byten av fiskemöjligheter i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013, kvotöverföringar enligt artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (14), tilldelning av tillgängliga fiskemöjligheter enligt artikel 37 i kontrollförordningen och avdrag från fiskeansträngningen i enlighet med artiklarna 105, 106 och 107 i kontrollförordningen.
  3.   Byte av fiskemöjligheter i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013 för en given period ska inte vara tillåtet efter den sista dagen i den första månad som följer på utgången av den nämnda perioden.

  (14)  Rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3).”" |
| --- | --- |

36.

I artikel 139 ska punkterna 2 och 3 ersättas med följande:

”2.   Hur stort överutnyttjandet av fiskemöjligheterna har varit ska fastställas mot bakgrund av de fiskemöjligheter som vid slutet av varje given period finns tillgängliga för den berörda medlemsstaten, med beaktande av byten av fiskemöjligheter i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013, kvotöverföringar enligt artikel 4.2 i rådets förordning (EG) nr 847/96 (14), tilldelning av tillgängliga fiskemöjligheter enligt artikel 37 i kontrollförordningen och avdrag från fiskeansträngningen i enlighet med artiklarna 105, 106 och 107 i kontrollförordningen.

3.   Byte av fiskemöjligheter i enlighet med artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013 för en given period ska inte vara tillåtet efter den sista dagen i den första månad som följer på utgången av den nämnda perioden.

(14)  Rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3).”"

| 37. | I avdelning IX ska följande kapitel införas som kapitel Ia:

  ”KAPITEL Ia



  Regler för utbyte av uppgifter


  Artikel 146a
  I detta kapitel fastställs detaljerade regler för det utbyte av uppgifter som avses i artiklarna 111 och 116 i kontrollförordningen samt för att meddela de fångstuppgifter som avses i artikel 33.2 och 33.4 i kontrollförordningen och i artikel 13.2 i rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (15).
  Artikel 146b
  Definitioner
  I detta kapitel avses med
  a)   
  transportskikt
  : elektroniskt nätverk för utbyte av fiskeriuppgifter som gjorts tillgängligt av kommissionen för alla medlemsstater och det av kommissionen utsedda organet för att utbyta uppgifter på ett standardiserat sätt,
  b)   
  rapport
  : den information som registreras elektroniskt,
  c)   
  meddelande
  : rapporten i dess överföringsformat,
  d)   
  begäran
  : ett elektroniskt meddelande som innehåller en förfrågan om en uppsättning rapporter.
  Artikel 146c
  Allmänna principer
  1.   Alla meddelanden ska utbytas på grundval av standarden P1000 från FN:s Centre for Trade Facilitation and Electronic Business (UN/CEFACT). Endast datafält, centrala komponenter, objekt och väl formaterade XML-meddelanden (Extensible Markup Language) enligt den XML-schemadefinition (XSD) som är baserad på UN/CEFACT:s standardiseringsbibliotek ska användas.
  2.   Rapportformaten ska vara baserade på de UN/CEFACT-standarder som avses i bilaga XII och ska göras tillgängliga på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.
  3.   XSD och koder på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske ska användas för alla meddelanden.
  4.   Datum och tid ska överföras i koordinerad universell tid (UTC).
  5.   Alla rapporter ska ha en unik rapportidentifierare.
  6.   En unik identifierare för fiskeresan som är läsbar för människor ska användas för att koppla samman fiskeloggboksuppgifter med uppgifter i landningsdeklarationer, omlastningsdeklarationer, avräkningsnotor, deklarationer om övertagande och transportdokument.
  7.   Rapporter avseende unionsfiskefartyg ska innehålla det identitetsnummer för fartyget som avses i artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 (16).
  8.   Medlemsstaterna ska använda de genomförandedokument som finns på Europeiska kommissionens webbplats för fiske för att säkerställa utbyte av meddelanden.
  Artikel 146d
  Överföring av meddelanden
  1.   Alla överföringar ska ske helt automatiskt och omedelbart med användning av transportskiktet.
  2.   Före överföring av ett meddelande ska avsändaren utföra en automatisk kontroll för att kontrollera att meddelandet är korrekt enligt den minimiuppsättning regler för validering och kontroll som finns på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.
  3.   Mottagaren ska informera avsändaren om att meddelandet mottagits genom att skicka ett returmeddelande baserat på UN/CEFACT s. 1000-1: General Principles. Meddelanden från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg och svar på en begäran ska inte få något returmeddelande.
  4.   Om ett tekniskt fel uppstår på avsändarsidan och avsändaren inte längre kan utbyta meddelanden, ska avsändaren underrätta alla mottagare om problemet. Avsändaren ska omedelbart vidta lämpliga åtgärder för att avhjälpa problemet. Alla meddelanden som ska levereras till en mottagare ska lagras tills problemet är löst.
  5.   Om ett tekniskt fel uppstår på mottagarsidan och mottagaren inte längre kan ta emot meddelanden, ska mottagaren underrätta alla avsändare om problemet. Mottagaren ska omedelbart vidta lämpliga åtgärder för att avhjälpa problemet.
  6.   Efter reparation av ett systemfel hos en avsändare ska avsändaren överföra osända meddelanden så snart som möjligt. En manuell uppföljning får tillämpas.
  7.   Efter reparation av ett systemfel hos mottagaren ska saknade meddelanden göras tillgängliga på begäran. En manuell uppföljning får tillämpas.
  8.   Alla avsändare och mottagare av meddelanden och kommissionen ska fastställa förfaranden för driftskontinuitet.
  Artikel 146e
  Korrigeringar
  Korrigeringar av rapporter ska registreras i samma format som den ursprungliga rapporten, med uppgift om att rapporten är en korrigering baserad på UN/CEFACT s. 1000-1: Allmänna principer.
  Artikel 146f
  Utbyte av uppgifter från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg
  1.   Det format som ska användas för att rapportera uppgifter från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet ska vara XML-schemadefinitionen Vessel Position Domain som är baserad på UN/CEFACT s. 1000-7.
  2.   Flaggmedlemsstaternas system ska kunna sända meddelanden från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg.
  3.   Flaggmedlemsstaternas system ska också kunna besvara begäranden om uppgifter från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg avseende fiskeresor som inletts under de senaste 36 månaderna.
  Artikel 146g
  Utbyte av uppgifter om fiskeverksamhet
  1.   Det format som ska användas för utbyte av uppgifter i fiskeloggböcker, förhandsanmälningar, omlastningsdeklarationer och landningsdeklarationer som avses i artiklarna 15, 17, 22 och 24 i kontrollförordningen, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet, ska vara XML-schemadefinitionen Fishing Activity Domain som är baserad på UN/CEFACT s. 1000-3.
  2.   Flaggmedlemsstaternas system ska kunna sända meddelanden om fiskeverksamhet och besvara begäranden om uppgifter om fiskeverksamhet avseende fiskeresor som inletts under de senaste 36 månaderna.
  Artikel 146h
  Utbyte av uppgifter om försäljning
  1.   Det format som ska användas för utbyte av uppgifter i avräkningsnotor och deklarationer om övertagande som avses i artiklarna 63 och 67 i kontrollförordningen, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet, ska vara XML-schemadefinitionen Sales Domain som är baserad på UN/CEFACT s. 1000-5.
  2.   När uppgifter i transportdokument som avses i artikel 68 i kontrollförordningen utbyts mellan medlemsstaterna, och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet, ska det format som används också vara baserat på UN/CEFACT s. 1000-5.
  3.   Medlemsstaternas system ska kunna sända meddelanden om avräkningsnotor och om deklarationer om övertagande samt besvara begäranden om uppgifter i avräkningsnotor och deklarationer om övertagande för insatser som ägt rum under de senaste 36 månaderna.
  Artikel 146i
  Överföring av aggregerade fångstuppgifter
  1.   Flaggmedlemsstaterna ska använda den XML-schemadefinition som är baserad på UN/CEFACT s. 1000-12 som format för att till kommissionen överföra de aggregerade fångstuppgifter som avses i artikel 33.2 och 33.4 i kontrollförordningen och i artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1006/2008.
  2.   Uppgifterna i fångstrapporten ska aggregeras per månad då arten fångats.
  3.   Kvantiteterna i fångstrapporten ska baseras på de landade kvantiteterna. När en fångstrapport ska lämnas i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1006/2008, och det inträffar innan landningen skett, ska en ungefärlig fångstrapport lämnas, med uppgiften ’behållen ombord’. En korrigering med exakt vikt och landningsplats ska översändas före den 15:e i månaden efter landningen.
  4.   När unionslagstiftningen kräver rapportering av bestånd eller arter i flera fångstrapporter på olika aggregeringsnivåer ska dessa bestånd eller arter endast rapporteras i den mest detaljerade rapport som krävs.
  Artikel 146j
  Ändringar i XML-format och genomförandedokument
  1.   Kommissionen ska i samförstånd med medlemsstaterna besluta om ändringar av XML-format och genomförandedokument som ska användas för det elektroniska uppgiftsutbytet mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet, inklusive de ändringar som följer av artiklarna 146f, 146g och 146h.
  2.   De ändringar som avses i punkt 1 ska anges tydligt på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske och markeras med det datum ändringen träder i kraft. Sådana ändringar ska träda i kraft tidigast sex månader och senast 18 månader efter att beslutet om ändring fattades. Tidpunkten ska fastställas av kommissionen i samförstånd med medlemsstaterna.

  (15)  Rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten, om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 1627/94 och om upphävande av förordning (EG) nr 3317/94 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 33)."


  (16)  Kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 av den 30 december 2003 om registret över gemenskapens fiskeflotta (EUT L 5, 9.1.2004, s. 25).”" |
| --- | --- |

37.

I avdelning IX ska följande kapitel införas som kapitel Ia:

”KAPITEL Ia

Regler för utbyte av uppgifter

Artikel 146a

I detta kapitel fastställs detaljerade regler för det utbyte av uppgifter som avses i artiklarna 111 och 116 i kontrollförordningen samt för att meddela de fångstuppgifter som avses i artikel 33.2 och 33.4 i kontrollförordningen och i artikel 13.2 i rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (15).

Artikel 146b

Definitioner

I detta kapitel avses med

a)   
  transportskikt
  : elektroniskt nätverk för utbyte av fiskeriuppgifter som gjorts tillgängligt av kommissionen för alla medlemsstater och det av kommissionen utsedda organet för att utbyta uppgifter på ett standardiserat sätt,

b)   
  rapport
  : den information som registreras elektroniskt,

c)   
  meddelande
  : rapporten i dess överföringsformat,

d)   
  begäran
  : ett elektroniskt meddelande som innehåller en förfrågan om en uppsättning rapporter.

Artikel 146c

Allmänna principer

1.   Alla meddelanden ska utbytas på grundval av standarden P1000 från FN:s Centre for Trade Facilitation and Electronic Business (UN/CEFACT). Endast datafält, centrala komponenter, objekt och väl formaterade XML-meddelanden (Extensible Markup Language) enligt den XML-schemadefinition (XSD) som är baserad på UN/CEFACT:s standardiseringsbibliotek ska användas.

2.   Rapportformaten ska vara baserade på de UN/CEFACT-standarder som avses i bilaga XII och ska göras tillgängliga på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.

3.   XSD och koder på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske ska användas för alla meddelanden.

4.   Datum och tid ska överföras i koordinerad universell tid (UTC).

5.   Alla rapporter ska ha en unik rapportidentifierare.

6.   En unik identifierare för fiskeresan som är läsbar för människor ska användas för att koppla samman fiskeloggboksuppgifter med uppgifter i landningsdeklarationer, omlastningsdeklarationer, avräkningsnotor, deklarationer om övertagande och transportdokument.

7.   Rapporter avseende unionsfiskefartyg ska innehålla det identitetsnummer för fartyget som avses i artikel 10 i kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 (16).

8.   Medlemsstaterna ska använda de genomförandedokument som finns på Europeiska kommissionens webbplats för fiske för att säkerställa utbyte av meddelanden.

Artikel 146d

Överföring av meddelanden

1.   Alla överföringar ska ske helt automatiskt och omedelbart med användning av transportskiktet.

2.   Före överföring av ett meddelande ska avsändaren utföra en automatisk kontroll för att kontrollera att meddelandet är korrekt enligt den minimiuppsättning regler för validering och kontroll som finns på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.

3.   Mottagaren ska informera avsändaren om att meddelandet mottagits genom att skicka ett returmeddelande baserat på UN/CEFACT s. 1000-1: General Principles. Meddelanden från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg och svar på en begäran ska inte få något returmeddelande.

4.   Om ett tekniskt fel uppstår på avsändarsidan och avsändaren inte längre kan utbyta meddelanden, ska avsändaren underrätta alla mottagare om problemet. Avsändaren ska omedelbart vidta lämpliga åtgärder för att avhjälpa problemet. Alla meddelanden som ska levereras till en mottagare ska lagras tills problemet är löst.

5.   Om ett tekniskt fel uppstår på mottagarsidan och mottagaren inte längre kan ta emot meddelanden, ska mottagaren underrätta alla avsändare om problemet. Mottagaren ska omedelbart vidta lämpliga åtgärder för att avhjälpa problemet.

6.   Efter reparation av ett systemfel hos en avsändare ska avsändaren överföra osända meddelanden så snart som möjligt. En manuell uppföljning får tillämpas.

7.   Efter reparation av ett systemfel hos mottagaren ska saknade meddelanden göras tillgängliga på begäran. En manuell uppföljning får tillämpas.

8.   Alla avsändare och mottagare av meddelanden och kommissionen ska fastställa förfaranden för driftskontinuitet.

Artikel 146e

Korrigeringar

Korrigeringar av rapporter ska registreras i samma format som den ursprungliga rapporten, med uppgift om att rapporten är en korrigering baserad på UN/CEFACT s. 1000-1: Allmänna principer.

Artikel 146f

Utbyte av uppgifter från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg

1.   Det format som ska användas för att rapportera uppgifter från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet ska vara XML-schemadefinitionen Vessel Position Domain som är baserad på UN/CEFACT s. 1000-7.

2.   Flaggmedlemsstaternas system ska kunna sända meddelanden från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg.

3.   Flaggmedlemsstaternas system ska också kunna besvara begäranden om uppgifter från det satellitbaserade kontrollsystemet för fartyg avseende fiskeresor som inletts under de senaste 36 månaderna.

Artikel 146g

Utbyte av uppgifter om fiskeverksamhet

1.   Det format som ska användas för utbyte av uppgifter i fiskeloggböcker, förhandsanmälningar, omlastningsdeklarationer och landningsdeklarationer som avses i artiklarna 15, 17, 22 och 24 i kontrollförordningen, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet, ska vara XML-schemadefinitionen Fishing Activity Domain som är baserad på UN/CEFACT s. 1000-3.

2.   Flaggmedlemsstaternas system ska kunna sända meddelanden om fiskeverksamhet och besvara begäranden om uppgifter om fiskeverksamhet avseende fiskeresor som inletts under de senaste 36 månaderna.

Artikel 146h

Utbyte av uppgifter om försäljning

1.   Det format som ska användas för utbyte av uppgifter i avräkningsnotor och deklarationer om övertagande som avses i artiklarna 63 och 67 i kontrollförordningen, mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet, ska vara XML-schemadefinitionen Sales Domain som är baserad på UN/CEFACT s. 1000-5.

2.   När uppgifter i transportdokument som avses i artikel 68 i kontrollförordningen utbyts mellan medlemsstaterna, och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet, ska det format som används också vara baserat på UN/CEFACT s. 1000-5.

3.   Medlemsstaternas system ska kunna sända meddelanden om avräkningsnotor och om deklarationer om övertagande samt besvara begäranden om uppgifter i avräkningsnotor och deklarationer om övertagande för insatser som ägt rum under de senaste 36 månaderna.

Artikel 146i

Överföring av aggregerade fångstuppgifter

1.   Flaggmedlemsstaterna ska använda den XML-schemadefinition som är baserad på UN/CEFACT s. 1000-12 som format för att till kommissionen överföra de aggregerade fångstuppgifter som avses i artikel 33.2 och 33.4 i kontrollförordningen och i artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1006/2008.

2.   Uppgifterna i fångstrapporten ska aggregeras per månad då arten fångats.

3.   Kvantiteterna i fångstrapporten ska baseras på de landade kvantiteterna. När en fångstrapport ska lämnas i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 1006/2008, och det inträffar innan landningen skett, ska en ungefärlig fångstrapport lämnas, med uppgiften ’behållen ombord’. En korrigering med exakt vikt och landningsplats ska översändas före den 15:e i månaden efter landningen.

4.   När unionslagstiftningen kräver rapportering av bestånd eller arter i flera fångstrapporter på olika aggregeringsnivåer ska dessa bestånd eller arter endast rapporteras i den mest detaljerade rapport som krävs.

Artikel 146j

Ändringar i XML-format och genomförandedokument

1.   Kommissionen ska i samförstånd med medlemsstaterna besluta om ändringar av XML-format och genomförandedokument som ska användas för det elektroniska uppgiftsutbytet mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet, inklusive de ändringar som följer av artiklarna 146f, 146g och 146h.

2.   De ändringar som avses i punkt 1 ska anges tydligt på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske och markeras med det datum ändringen träder i kraft. Sådana ändringar ska träda i kraft tidigast sex månader och senast 18 månader efter att beslutet om ändring fattades. Tidpunkten ska fastställas av kommissionen i samförstånd med medlemsstaterna.

(15)  Rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten, om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 1627/94 och om upphävande av förordning (EG) nr 3317/94 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 33)."

(16)  Kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 av den 30 december 2003 om registret över gemenskapens fiskeflotta (EUT L 5, 9.1.2004, s. 25).”"

| 38. | I artikel 164 ska punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   Inom ramen för partnerskapsavtal om hållbart fiske eller partnerskapsavtal om fiske som ingåtts mellan unionen och tredjeländer eller inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller liknande arrangemang som unionen är avtalsslutande part i eller icke avtalsslutande samarbetspart i, får kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet vidarebefordra relevant information om bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler eller om allvarliga överträdelser enligt artikel 42.1 a i förordning 1005/2008 och artikel 90.1 i kontrollförordningen till övriga parter i sådana avtal, organisationer eller arrangemang, förutsatt att den medlemsstat som tillhandahållit informationen ger sitt tillstånd till detta och att det är förenligt med artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (17).

  (17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganden behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).”" |
| --- | --- |

38.

I artikel 164 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   Inom ramen för partnerskapsavtal om hållbart fiske eller partnerskapsavtal om fiske som ingåtts mellan unionen och tredjeländer eller inom ramen för regionala fiskeriförvaltningsorganisationer eller liknande arrangemang som unionen är avtalsslutande part i eller icke avtalsslutande samarbetspart i, får kommissionen eller det av kommissionen utsedda organet vidarebefordra relevant information om bristande efterlevnad av den gemensamma fiskeripolitikens regler eller om allvarliga överträdelser enligt artikel 42.1 a i förordning 1005/2008 och artikel 90.1 i kontrollförordningen till övriga parter i sådana avtal, organisationer eller arrangemang, förutsatt att den medlemsstat som tillhandahållit informationen ger sitt tillstånd till detta och att det är förenligt med artikel 9 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (17).

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganden behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, 12.1.2001, s. 1).”"

| 39. | Bilaga V ska utgå. |
| --- | --- |

39.

Bilaga V ska utgå.

| 40. | Bilaga VI ska ersättas med texten i bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

40.

Bilaga VI ska ersättas med texten i bilaga I till denna förordning.

| 41. | Bilaga VII ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

41.

Bilaga VII ska ersättas med texten i bilaga II till denna förordning.

| 42. | Bilagorna VIII och IX ska utgå. |
| --- | --- |

42.

Bilagorna VIII och IX ska utgå.

| 43. | Bilaga X ska ersättas med texten i bilaga III till denna förordning. |
| --- | --- |

43.

Bilaga X ska ersättas med texten i bilaga III till denna förordning.

| 44. | Bilaga XII ska ersättas med texten i bilaga IV till denna förordning. |
| --- | --- |

44.

Bilaga XII ska ersättas med texten i bilaga IV till denna förordning.

| 45. | Bilaga XXIII ska ersättas med texten i bilaga V till denna förordning. |
| --- | --- |

45.

Bilaga XXIII ska ersättas med texten i bilaga V till denna förordning.

| 46. | Bilaga XXVI ska ersättas med texten i bilaga VI till denna förordning. |
| --- | --- |

46.

Bilaga XXVI ska ersättas med texten i bilaga VI till denna förordning.

| 47. | Bilaga XXVII ska ersättas med texten i bilaga VII till denna förordning. |
| --- | --- |

47.

Bilaga XXVII ska ersättas med texten i bilaga VII till denna förordning.

| 48. | Bilaga XXX ska ersättas med texten i bilaga VIII till denna förordning. |
| --- | --- |

48.

Bilaga XXX ska ersättas med texten i bilaga VIII till denna förordning.

| 49. | Bilaga XXXI ska utgå. |
| --- | --- |

49.

Bilaga XXXI ska utgå.

Artikel 2

Upphävande

Förordning (EG) nr 500/2001 ska upphöra att gälla.

Artikel 3

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 146d.1 ska dock tillämpas från och med den 1 januari 2016. I enlighet med artikel 11 i förordning (EU) 2015/812 ska punkt 5 i bilaga XXX, om allvarliga överträdelser när det gäller att inte fullgöra skyldigheten att landa fisk som inte uppfyller storlekskraven, tillämpas från och med den 1 januari 2017.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 28 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 33.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 2371/2002 av den 20 december 2002 om bevarande och hållbart utnyttjande av fiskeresurserna inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken (EGT L 358, 31.12.2002, s. 59).

4

(5)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 404/2011 av den 8 april 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1224/2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs (EUT L 112, 30.4.2011, s. 1).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1379/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma marknadsordningen för fiskeri- och vattenbruksprodukter, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1184/2006 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 104/2000 (EUT L 354, 28.12.2013, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2328/2003, (EG) nr 861/2006, (EG) nr 1198/2006 och (EG) nr 791/2007 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1255/2011 (EUT L 149, 20.5.2014, s. 1).

7

(8)  Kommissionens förordning (EG) nr 500/2001 av den 14 mars 2001 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 2847/93 beträffande övervakning av de fångster som gemenskapens fiskefartyg fiskar i tredje lands farvatten och på öppet hav (EGT L 73, 15.3.2001, s. 8).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/812 av den 20 maj 2015 om ändring av rådets förordningar (EG) nr 850/98, (EG) nr 2187/2005, (EG) nr 1967/2006, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 254/2002, (EG) nr 2347/2002 och (EG) nr 1224/2009, samt Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1379/2013 och (EU) nr 1380/2013, vad gäller landningsskyldigheten, och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1434/98 (EUT L 133, 29.5.2015, s. 1).

9

---

BILAGA I

BILAGA VI

FÖRLAGA FÖR EN KOMBINERAD FISKELOGGBOK, LANDNINGSDEKLARATION OCH OMLASTNINGSDEKLARATION FÖR UNIONEN

Image

---

BILAGA II

BILAGA VII

FÖRLAGA FÖR EN KOMBINERAD FISKELOGGBOK, LANDNINGSDEKLARATION OCH OMLASTNINGSDEKLARATION FÖR UNIONEN

(MEDELHAVET – DAGLIGA FISKERESOR)

Image

---

BILAGA III

”BILAGA X

INSTRUKTIONER TILL BEFÄLHAVARE PÅ FISKEFARTYG SOM ÄR SKYLDIGA ATT FYLLA I OCH LÄMNA IN EN FISKELOGGBOK, EN LANDNINGSDEKLARATION ELLER EN OMLASTNINGSDEKLARATION

Följande allmänna minimiinformation om fartygets eller fartygens fiskeverksamhet ska registreras i fiskeloggboken i enlighet med artiklarna 14, 15, 21, 22, 23 och 24 i kontrollförordningen och avdelning III kapitlen I, II och III i den här förordningen, utan att det påverkar tillämpningen av andra särskilda element eller regler som krävs i unionslagstiftningen, av de nationella myndigheterna i en medlemsstat eller ett tredjeland eller av en regional fiskeriförvaltningsorganisation.

1.   ANVISNINGAR FÖR FISKELOGGBOKEN

Befälhavare på alla fartyg som deltar i en parfiskeinsats ska föra fiskeloggbok, i vilken de kvantiteter som fångats och behålls ombord anges på ett sådant sätt att fångsterna inte registreras dubbelt.

I loggboken i pappersform ska, under samma fiskeresa, obligatoriska uppgifter registreras på varje sida.

| Information om fiskefartyget/fiskefartygen och datumuppgifter för fiskeresor |
| --- |
| Fiskeloggbok i pappersform,
  referensnummer | Uppgiftspost
  (M = Obligatorisk)
  (O = Frivillig)
  (CIF = Obligatorisk om tillämplig) | Beskrivning av vilka uppgifter och tidsangivelser som ska registreras |
| (1) | Fiskefartygets/-ens namn (M)


  Internationell(a) radioanropssignal(er) (M)


  CFR-nummer (M)


  AKFM-, Iccat-nummer (CIF) | Vid parfiskeinsatser ska samma uppgifter registreras även för det andra fiskefartyget.
  Dessa uppgifter ska införas i loggboken i pappersform under motsvarande uppgifter för det fartyg för vilket fiskeloggboken förs.
  Fartygets identitetsnummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (CFR-nummer) är ett unikt nummer som en medlemsstat tilldelar ett unionsfartyg när fartyget registreras i unionens flotta för första gången (1).
  AKFM- eller Iccat-registreringsnummer ska införas för fiskefartyg som bedriver reglerad fiskeverksamhet utanför unionens vatten (CIF). |
| (2) | Distriktsbeteckning (M) | Distriktsbeteckningens bokstäver och siffror som anges på fartygets skrovsida.
  Vid parfiskeinsatser ska samma uppgifter registreras även för det andra fiskefartyget. |
| (3) | Befälhavarens namn och adress (M) | Befälhavarens efternamn, förnamn och fullständiga adress (gata, gatunummer, postnummer, postort och medlemsstat eller tredjeland) ska anges.
  Vid parfiskeinsatser ska samma uppgifter registreras även för det andra fiskefartyget. |
| (4) | Datum, tid och hamn för avgång (M) | Dessa uppgifter ska registreras i loggboken i pappersform innan fiskefartyget lämnar hamnen. Datum ska anges som DD-MM-ÅÅÅÅ och tid som HH-MM i lokal tid.
  Elektroniskt avgångsmeddelande ska sändas innan fartyget lämnar hamnen. Datum och tid ska anges i koordinerad universell tid (UTC).
  För elektronisk loggbok ska hamn anges med hjälp av koder som offentliggörs på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske. |
| (5) | Datum, tid och hamn för återkomst (M) | Dessa uppgifter ska registreras i loggboken i pappersform innan fiskefartyget kommer in i hamnen. Datum ska anges som DD-MM-ÅÅÅÅ och uppskattad tid som HH-MM i lokal tid.
  Elektroniskt ankomstmeddelande ska sändas innan fartyget kommer in i hamnen. Datum och uppskattad tid ska anges i koordinerad universell tid (UTC).
  För elektronisk loggbok ska hamn anges med hjälp av koder som offentliggörs på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske. |
| (6) | Datum, tid och hamn för landning, om dessa uppgifter avviker från (5) (M) | Dessa uppgifter ska registreras i loggboken innan fiskefartyget kommer in i landningshamnen. Datum ska anges som DD-MM-ÅÅÅÅ och uppskattad tid som HH-MM i lokal tid (loggbok i pappersform) eller i koordinerad universell tid (UTC) för elektronisk loggbok.
  För elektronisk loggbok ska hamn anges med hjälp av koder som offentliggörs på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske. |
| (7) | Datum, tid och plats för omlastning


  Namn, distriktsbeteckning och internationell radioanropssignal, flagg, CFR- eller IMO-nummer och destinationshamn och destinationsland för det mottagande fiskefartyget (M) | Dessa uppgifter ska registreras i fiskeloggbok i pappersformat om omlastning sker innan fiskeinsatsen inleds.
  Datum ska anges som DD-MM-ÅÅÅÅ och tid som HH-MM i lokal tid (loggbok i pappersform) eller i koordinerad universell tid (UTC) för elektronisk loggbok.
  För elektronisk loggbok ska hamn anges med hjälp av koder som offentliggörs på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.
  Tredjeland ska registreras med hjälp av treställiga alfabetiska landskoder (ISO-3166).
  Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (CFR-nummer) ska registreras för unionsfartyg. Internationella sjöfartsorganisationens nummer (IMO-nummer) ska registreras för tredjelands fartyg.
  När en geografisk position krävs ska latitud och longitud anges i grader och minuter om GPS inte används och i decimalgrader och decimalminuter om GPS används (format WGS 84). |
| Uppgifter om fiskeredskap |
| (8) | Typ av redskap (M) | Uppgifter om typ av redskap ska registreras med hjälp av koderna i kolumn 1 i bilaga XI. |
| (9) | Maskstorlek (M) | Maskstorleken ska anges i millimeter (sträckt maska). |
| (10) | Redskapsdimensioner (M) | Redskapsdimensioner såsom storlek och antal ska anges i enlighet med specifikationerna i kolumn 2 i bilaga XI. |
| (11) | Datum (M) | För varje dag till havs ska uppgift om datum anges på en ny rad (loggbok i pappersform) eller i en ny rapport (elektronisk loggbok).
  Om tillämpligt ska datum för varje fiskeinsats anges på en ny rad. |
| (12) | Antal fiskeinsatser (M) | Antalet fiskeinsatser ska anges i enlighet med specifikationerna i kolumn 3 i bilaga XI. |
| (13) | Fisketid (O)


  Tid för utsättning och upptagning av redskap (CIF)


  Fiskedjup (CIF)


  Total tid (M) | Total tid som använts för all verksamhet i samband med fiskeinsatser (sökande efter fisk, utsättning, släpning och upptagning av aktiva fiskeredskap, utsättning och upptagning av passiva fiskeredskap, inbegripet det led då redskapen befinner sig i vattnet, samt överflyttning av eventuell fångst från redskapen, från förvaringskassar eller från en transportkasse till odlingskassar) ska anges i minuter och motsvara det antal timmar som tillbringats till havs minus tid för förflyttning till och mellan fiskebankar, återfärd därifrån, biliggning, inaktivitet eller väntan på reparation.
  Tidpunkterna för utsättning och upptagning av redskap ska anges som HH-MM i lokal tid (loggbok i pappersform) eller i koordinerad universell tid (UTC) för elektronisk loggbok.
  Fiskedjup ska anges som genomsnittligt djup i meter. |
| (14) | Position och geografiskt fiskeområde (M) | Relevant geografiskt fångstområde ska anges som det område i vilket huvuddelen av fångsten togs, på så detaljerad nivå som möjligt.

  Exempel: | I Nordostatlanten (FAO-område 27), upp till Ices-sektion och statistisk rektangel (t.ex. IVa 41E7, VIIIb 20E8). Ices statistiska rektanglar bildar ett rutnät som täcker området mellan 36° N, 85° 30′ N, 44° W och 68° 30′ E. Latitudrader, med intervall på 30′, är numrerade (tvåsiffrigt) från 01 till 99. Longitudkolumner, med intervall på 1° är kodade enligt ett alfanumeriskt system som börjar med A0 och som får en ny bokstav för varje 10°-block upp till M8, utom bokstaven I. |

Information om fiskefartyget/fiskefartygen och datumuppgifter för fiskeresor

Fiskeloggbok i pappersform,

referensnummer

Uppgiftspost

(M = Obligatorisk)

(O = Frivillig)

(CIF = Obligatorisk om tillämplig)

Beskrivning av vilka uppgifter och tidsangivelser som ska registreras

(1)

Fiskefartygets/-ens namn (M)

Internationell(a) radioanropssignal(er) (M)

CFR-nummer (M)

AKFM-, Iccat-nummer (CIF)

Vid parfiskeinsatser ska samma uppgifter registreras även för det andra fiskefartyget.

Dessa uppgifter ska införas i loggboken i pappersform under motsvarande uppgifter för det fartyg för vilket fiskeloggboken förs.

Fartygets identitetsnummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (CFR-nummer) är ett unikt nummer som en medlemsstat tilldelar ett unionsfartyg när fartyget registreras i unionens flotta för första gången (1).

AKFM- eller Iccat-registreringsnummer ska införas för fiskefartyg som bedriver reglerad fiskeverksamhet utanför unionens vatten (CIF).

(2)

Distriktsbeteckning (M)

Distriktsbeteckningens bokstäver och siffror som anges på fartygets skrovsida.

Vid parfiskeinsatser ska samma uppgifter registreras även för det andra fiskefartyget.

(3)

Befälhavarens namn och adress (M)

Befälhavarens efternamn, förnamn och fullständiga adress (gata, gatunummer, postnummer, postort och medlemsstat eller tredjeland) ska anges.

Vid parfiskeinsatser ska samma uppgifter registreras även för det andra fiskefartyget.

(4)

Datum, tid och hamn för avgång (M)

Dessa uppgifter ska registreras i loggboken i pappersform innan fiskefartyget lämnar hamnen. Datum ska anges som DD-MM-ÅÅÅÅ och tid som HH-MM i lokal tid.

Elektroniskt avgångsmeddelande ska sändas innan fartyget lämnar hamnen. Datum och tid ska anges i koordinerad universell tid (UTC).

För elektronisk loggbok ska hamn anges med hjälp av koder som offentliggörs på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.

(5)

Datum, tid och hamn för återkomst (M)

Dessa uppgifter ska registreras i loggboken i pappersform innan fiskefartyget kommer in i hamnen. Datum ska anges som DD-MM-ÅÅÅÅ och uppskattad tid som HH-MM i lokal tid.

Elektroniskt ankomstmeddelande ska sändas innan fartyget kommer in i hamnen. Datum och uppskattad tid ska anges i koordinerad universell tid (UTC).

För elektronisk loggbok ska hamn anges med hjälp av koder som offentliggörs på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.

(6)

Datum, tid och hamn för landning, om dessa uppgifter avviker från (5) (M)

Dessa uppgifter ska registreras i loggboken innan fiskefartyget kommer in i landningshamnen. Datum ska anges som DD-MM-ÅÅÅÅ och uppskattad tid som HH-MM i lokal tid (loggbok i pappersform) eller i koordinerad universell tid (UTC) för elektronisk loggbok.

För elektronisk loggbok ska hamn anges med hjälp av koder som offentliggörs på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.

(7)

Datum, tid och plats för omlastning

Namn, distriktsbeteckning och internationell radioanropssignal, flagg, CFR- eller IMO-nummer och destinationshamn och destinationsland för det mottagande fiskefartyget (M)

Dessa uppgifter ska registreras i fiskeloggbok i pappersformat om omlastning sker innan fiskeinsatsen inleds.

Datum ska anges som DD-MM-ÅÅÅÅ och tid som HH-MM i lokal tid (loggbok i pappersform) eller i koordinerad universell tid (UTC) för elektronisk loggbok.

För elektronisk loggbok ska hamn anges med hjälp av koder som offentliggörs på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.

Tredjeland ska registreras med hjälp av treställiga alfabetiska landskoder (ISO-3166).

Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (CFR-nummer) ska registreras för unionsfartyg. Internationella sjöfartsorganisationens nummer (IMO-nummer) ska registreras för tredjelands fartyg.

När en geografisk position krävs ska latitud och longitud anges i grader och minuter om GPS inte används och i decimalgrader och decimalminuter om GPS används (format WGS 84).

Uppgifter om fiskeredskap

(8)

Typ av redskap (M)

Uppgifter om typ av redskap ska registreras med hjälp av koderna i kolumn 1 i bilaga XI.

(9)

Maskstorlek (M)

Maskstorleken ska anges i millimeter (sträckt maska).

(10)

Redskapsdimensioner (M)

Redskapsdimensioner såsom storlek och antal ska anges i enlighet med specifikationerna i kolumn 2 i bilaga XI.

(11)

Datum (M)

För varje dag till havs ska uppgift om datum anges på en ny rad (loggbok i pappersform) eller i en ny rapport (elektronisk loggbok).

Om tillämpligt ska datum för varje fiskeinsats anges på en ny rad.

(12)

Antal fiskeinsatser (M)

Antalet fiskeinsatser ska anges i enlighet med specifikationerna i kolumn 3 i bilaga XI.

(13)

Fisketid (O)

Tid för utsättning och upptagning av redskap (CIF)

Fiskedjup (CIF)

Total tid (M)

Total tid som använts för all verksamhet i samband med fiskeinsatser (sökande efter fisk, utsättning, släpning och upptagning av aktiva fiskeredskap, utsättning och upptagning av passiva fiskeredskap, inbegripet det led då redskapen befinner sig i vattnet, samt överflyttning av eventuell fångst från redskapen, från förvaringskassar eller från en transportkasse till odlingskassar) ska anges i minuter och motsvara det antal timmar som tillbringats till havs minus tid för förflyttning till och mellan fiskebankar, återfärd därifrån, biliggning, inaktivitet eller väntan på reparation.

Tidpunkterna för utsättning och upptagning av redskap ska anges som HH-MM i lokal tid (loggbok i pappersform) eller i koordinerad universell tid (UTC) för elektronisk loggbok.

Fiskedjup ska anges som genomsnittligt djup i meter.

(14)

Position och geografiskt fiskeområde (M)

Relevant geografiskt fångstområde ska anges som det område i vilket huvuddelen av fångsten togs, på så detaljerad nivå som möjligt.

Exempel:

I Nordostatlanten (FAO-område 27), upp till Ices-sektion och statistisk rektangel (t.ex. IVa 41E7, VIIIb 20E8). Ices statistiska rektanglar bildar ett rutnät som täcker området mellan 36° N, 85° 30′ N, 44° W och 68° 30′ E. Latitudrader, med intervall på 30′, är numrerade (tvåsiffrigt) från 01 till 99. Longitudkolumner, med intervall på 1° är kodade enligt ett alfanumeriskt system som börjar med A0 och som får en ny bokstav för varje 10°-block upp till M8, utom bokstaven I.

| | I Medelhavet och Svarta havet (FAO-område 37), upp till AKFM:s geografiska delområde och statistisk rektangel (ex. 7 M27B9). Beteckningen för en rektangel i AKFM:s statistiska rutnät är en femställig kod: i) Latituden representeras av en treställig kod (en bokstav och två siffror). Maximalt intervall från M00 (30° N) upp till M34 (47° 30′ N). ii) Longituden representeras av en kod som består av en bokstav och en siffra. Bokstäverna är från A till J och numren per bokstav är från 0 till 9. Maximalt intervall från A0 (6° W) upp till J5 (42° E). |
| --- | --- |

I Medelhavet och Svarta havet (FAO-område 37), upp till AKFM:s geografiska delområde och statistisk rektangel (ex. 7 M27B9). Beteckningen för en rektangel i AKFM:s statistiska rutnät är en femställig kod: i) Latituden representeras av en treställig kod (en bokstav och två siffror). Maximalt intervall från M00 (30° N) upp till M34 (47° 30′ N). ii) Longituden representeras av en kod som består av en bokstav och en siffra. Bokstäverna är från A till J och numren per bokstav är från 0 till 9. Maximalt intervall från A0 (6° W) upp till J5 (42° E).

| | I Nordvästatlanten inklusive Nafo (FAO-område 21) och i östra Centralatlanten inklusive Cecaf (FAO-område 34), upp till FAO-sektion eller delsektion (t.ex. 21.3.M eller 34.3.5). |
| --- | --- |

I Nordvästatlanten inklusive Nafo (FAO-område 21) och i östra Centralatlanten inklusive Cecaf (FAO-område 34), upp till FAO-sektion eller delsektion (t.ex. 21.3.M eller 34.3.5).

| | För övriga FAO-områden, upp till FAO-delområde om sådant finns (t.ex. FAO 31 för västra Centralatlanten eller FAO 51.6 för västra Indiska oceanen). |
| --- | --- |

För övriga FAO-områden, upp till FAO-delområde om sådant finns (t.ex. FAO 31 för västra Centralatlanten eller FAO 51.6 för västra Indiska oceanen).

Det är också möjligt att i loggboken föra in alla de statistiska rektanglar där fartyget fiskat under dagen (O)

I AKFM- och Iccat-områden ska geografisk position (latitud/longitud) dessutom registreras för varje fiskeinsats eller kl. 12.00 om inget fiske har utförts under dagen.

När en geografisk position krävs ska latitud och longitud anges i grader och minuter om GPS inte används och i decimalgrader och decimalminuter om GPS används (format WGS 84).

Tredjelands fiskezon, regional fiskeriförvaltningsorganisations område och fritt hav: Ange tredjeländers fiskezon(er) eller en regional fiskeriförvaltningsorganisations område(n) eller de vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion eller som inte regleras av en regional fiskeriförvaltningsorganisation, med hjälp av treställiga alfabetiska landskoder (ISO-3166) och andra koder som offentliggörs på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske, t.ex. Norge = NOR, Nafo = XNW, NEAFC = XNE och fritt hav = XIN.

(15) (16)

Fångst som behålls ombord (M)

FAO:s treställiga alfabetiska koder ska användas.

För samtliga arter ska fångsterna registreras i kilogram levandeviktsekvivalenter.

Alla kvantiteter av varje art som fångats och som behålls ombord över 50 kg levandeviktsekvivalenter ska registreras. Tröskeln på 50 kg ska gälla så snart fångsten av en art överstiger 50 kg. I dessa kvantiteter ska ingå de kvantiteter som avsätts för besättningens konsumtion ombord.

Fångster med tillåten storlek ska registreras med den allmänna koden LSC.

Fångster under minsta referensstorleken för bevarande ska registreras separat från fångster med tillåten storlek med den allmänna koden BMS.

Om fångsten förvaras i korgar, lådor, tunnor, kartonger, säckar, påsar, block eller andra behållare, ska nettovikten för den använda enheten anges i levandeviktsekvivalenter och det exakta antalet behållare ska anges.

Alternativt kan den fångst som behålls ombord i sådana enheter anges i kilogram levandeviktsekvivalenter (O).

I Östersjön (endast för lax) och i AKFM-området (endast för tonfisk, svärdfisk och långvandrande hajar) och, om tillämpligt, i andra områden, ska också antalet fångade fiskar per dag registreras.

Om antalet kolumner inte räcker till ska en ny sida påbörjas.

(15) (16)

Uppskattningar av utkast (M)

FAO:s treställiga alfabetiska koder ska användas.

För samtliga arter ska utkast registreras i kilogram levandeviktsekvivalenter.

Arter som inte omfattas av landningsskyldigheten:

| | Utkast av kvantiteter av varje art som överstiger 50 kg i levandeviktsekvivalenter ska registreras enligt bestämmelserna för registrering av fångster med den allmänna koden DIS. |
| --- | --- |

Utkast av kvantiteter av varje art som överstiger 50 kg i levandeviktsekvivalenter ska registreras enligt bestämmelserna för registrering av fångster med den allmänna koden DIS.

| | Utkast av arter som fångats för att användas som levande bete och som registreras i fiskeloggboken ska också registreras på samma sätt. |
| --- | --- |

Utkast av arter som fångats för att användas som levande bete och som registreras i fiskeloggboken ska också registreras på samma sätt.

Arter som omfattas av undantag från landningsskyldigheten
   (2):

| | Utkast av kvantiteter av varje art ska registreras i sin helhet enligt bestämmelserna för registrering av fångster med den allmänna koden DIS. |
| --- | --- |

Utkast av kvantiteter av varje art ska registreras i sin helhet enligt bestämmelserna för registrering av fångster med den allmänna koden DIS.

| | Utkast av kvantiteter av varje art som specifikt omfattas av undantag av mindre betydelse ska registreras i sin helhet enligt bestämmelserna för registrering av fångster separat från andra utkast med den allmänna koden DIM. |
| --- | --- |

Utkast av kvantiteter av varje art som specifikt omfattas av undantag av mindre betydelse ska registreras i sin helhet enligt bestämmelserna för registrering av fångster separat från andra utkast med den allmänna koden DIM.

(15) (16)

Fångster, oförutsedda bifångster och frisläppande av andra marina organismer eller djur (M)

I AKFM-området ska följande uppgifter noga redovisas separat för varje fångst eller oförutsedd bifångst:

| — | Dagliga fångster av rödkorall samt fiskeverksamhet per område och djup. |
| --- | --- |

—

Dagliga fångster av rödkorall samt fiskeverksamhet per område och djup.

| — | Oförutsedda bifångster och frisläppande av havsfåglar. |
| --- | --- |

—

Oförutsedda bifångster och frisläppande av havsfåglar.

| — | Oförutsedda bifångster och frisläppande av munksälar. |
| --- | --- |

—

Oförutsedda bifångster och frisläppande av munksälar.

| — | Oförutsedda bifångster och frisläppande av havssköldpaddor. |
| --- | --- |

—

Oförutsedda bifångster och frisläppande av havssköldpaddor.

| — | Oförutsedda bifångster och frisläppande av valar. |
| --- | --- |

—

Oförutsedda bifångster och frisläppande av valar.

Om tillämpligt ska marina djur som frisläpps i havet registreras med den allmänna koden RET.

FAO:s treställiga alfabetiska koder ska användas eller, om sådana saknas, de koder som offentliggörs på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.

2.   INSTRUKTIONER BETRÄFFANDE LANDNINGS- OCH OMLASTNINGSDEKLARATIONEN

När fiskeriprodukter har landats eller omlastats och om de har vägts med vägningssystem som har godkänts av medlemsstaternas behöriga myndigheter, på fångstfartyget, det levererande fiskefartyget eller det mottagande fiskefartyget, ska den landade eller omlastade fångstens faktiska vikt i kilogram anges i landnings- eller omlastningsdeklarationen, fördelat på art och med uppgift om följande:

| a) | Fiskens presentationsform (referensnummer 17 i fiskeloggbok i pappersform) med koderna i tabell 1 i bilaga I (M). |
| --- | --- |

a)

Fiskens presentationsform (referensnummer 17 i fiskeloggbok i pappersform) med koderna i tabell 1 i bilaga I (M).

| b) | Mätenhet för landade eller omlastade kvantiteter (referensnummer 18 i fiskeloggbok i pappersform). Enhetsvikten ska anges som kilogram produktvikt. Denna enhet får vara en annan än den som använts i fiskeloggboken (M). |
| --- | --- |

b)

Mätenhet för landade eller omlastade kvantiteter (referensnummer 18 i fiskeloggbok i pappersform). Enhetsvikten ska anges som kilogram produktvikt. Denna enhet får vara en annan än den som använts i fiskeloggboken (M).

| c) | Total vikt som landats eller omlastats, fördelat på art (referensnummer 19 i fiskeloggbok i pappersform). Ange vikten för de kvantiteter av varje art som faktiskt landats eller omlastats (M).
  Fångster med tillåten storlek ska registreras med hjälp av den allmänna koden LSC. Fångster under minsta referensstorleken för bevarande ska registreras separat från fångster med tillåten storlek med den allmänna koden BMS. FAO:s treställiga alfabetiska koder ska användas. |
| --- | --- |

c)

Total vikt som landats eller omlastats, fördelat på art (referensnummer 19 i fiskeloggbok i pappersform). Ange vikten för de kvantiteter av varje art som faktiskt landats eller omlastats (M).

Fångster med tillåten storlek ska registreras med hjälp av den allmänna koden LSC. Fångster under minsta referensstorleken för bevarande ska registreras separat från fångster med tillåten storlek med den allmänna koden BMS. FAO:s treställiga alfabetiska koder ska användas.

| d) | Den vikt som anges ska motsvara den landade fiskens vikt, dvs. efter eventuell beredning ombord. Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska därefter tillämpa relevanta omräkningsfaktorer för att beräkna motsvarande levande vikt i enlighet med artikel 49 i denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Den vikt som anges ska motsvara den landade fiskens vikt, dvs. efter eventuell beredning ombord. Medlemsstaternas behöriga myndigheter ska därefter tillämpa relevanta omräkningsfaktorer för att beräkna motsvarande levande vikt i enlighet med artikel 49 i denna förordning.

| e) | Befälhavarens underskrift (referensnummer 20 i fiskeloggbok i pappersform) (M). |
| --- | --- |

e)

Befälhavarens underskrift (referensnummer 20 i fiskeloggbok i pappersform) (M).

| f) | Ombudets och observatörens underskrift och namn och adress, i förekommande fall (referensnummer 21 i fiskeloggbok i pappersform). |
| --- | --- |

f)

Ombudets och observatörens underskrift och namn och adress, i förekommande fall (referensnummer 21 i fiskeloggbok i pappersform).

| g) | Relevant geografiskt fångstområde: FAO-område, delområde och delsektion, Ices-sektion, Nafo, NEAFC-delområde, Cecaf-område, AKFM-delområde eller tredjelands fiskezon (referensnummer 22 i fiskeloggbok i pappersform). Detta ska tillämpas på samma sätt som för uppgifter om position och geografiskt område som avses ovan (M). |
| --- | --- |

g)

Relevant geografiskt fångstområde: FAO-område, delområde och delsektion, Ices-sektion, Nafo, NEAFC-delområde, Cecaf-område, AKFM-delområde eller tredjelands fiskezon (referensnummer 22 i fiskeloggbok i pappersform). Detta ska tillämpas på samma sätt som för uppgifter om position och geografiskt område som avses ovan (M).

3.   VIDARE ANVISNINGAR FÖR REGISTRERING AV FISKEANSTRÄNGNING I FISKELOGGBOKEN

Följande kompletterande uppgifter ska registreras i fiskeloggboken av befälhavare på unionsfiskefartyg för den tid som fiske bedrivs i områden som omfattas av begränsningar av fiskeansträngningen:

| a) | Alla uppgifter som ska registreras enligt detta avsnitt ska registreras i fiskeloggboken i pappersformat mellan referensnumren 15 och 16. |
| --- | --- |

a)

Alla uppgifter som ska registreras enligt detta avsnitt ska registreras i fiskeloggboken i pappersformat mellan referensnumren 15 och 16.

| b) | Tiden ska uttryckas i koordinerad universell tid (UTC). |
| --- | --- |

b)

Tiden ska uttryckas i koordinerad universell tid (UTC).

| c) | Latitud och longitud ska anges i grader och minuter om GPS inte används och i decimalgrader och decimalminuter (format WGS 84) om GPS används. |
| --- | --- |

c)

Latitud och longitud ska anges i grader och minuter om GPS inte används och i decimalgrader och decimalminuter (format WGS 84) om GPS används.

| d) | De olika fiskarterna ska anges med hjälp av FAO:s treställiga alfabetiska artkoder. |
| --- | --- |

d)

De olika fiskarterna ska anges med hjälp av FAO:s treställiga alfabetiska artkoder.

3.1   Upplysningar om fiskeansträngningen

a)   Genomsegling av en fiskeansträngningszon

När ett fartyg med tillstånd seglar genom en fiskeansträngningszon utan att bedriva fiske i zonen ska en extra rad i fiskeloggboken i pappersform eller en elektronisk deklaration fyllas i. Följande uppgifter ska föras in:

| — | Datum. |
| --- | --- |

—

Datum.

| — | Fiskeansträngningszon. |
| --- | --- |

—

Fiskeansträngningszon.

| — | Datum och tidpunkt för varje inträde/utträde. |
| --- | --- |

—

Datum och tidpunkt för varje inträde/utträde.

| — | Position för varje inträde och utträde, uttryckt i latitud och longitud. |
| --- | --- |

—

Position för varje inträde och utträde, uttryckt i latitud och longitud.

| — | Fångst behållen ombord, uppdelad per art vid tidpunkten för inträdet. |
| --- | --- |

—

Fångst behållen ombord, uppdelad per art vid tidpunkten för inträdet.

| — | Ordet ’genomsegling’. |
| --- | --- |

—

Ordet ’genomsegling’.

b)   Inträde i en fiskeansträngningszon

När ett fartyg seglar in i en fiskeansträngningszon där fartyget sannolikt kommer att bedriva fiske ska en ny rad i fiskeloggboken i pappersform eller en elektronisk deklaration fyllas i. Följande uppgifter ska föras in:

| — | Datum. |
| --- | --- |

—

Datum.

| — | Ordet ’inträde’; |
| --- | --- |

—

Ordet ’inträde’;

| — | Fiskeansträngningszon. |
| --- | --- |

—

Fiskeansträngningszon.

| — | Position i latitud och longitud. |
| --- | --- |

—

Position i latitud och longitud.

| — | Tidpunkt för inträdet. |
| --- | --- |

—

Tidpunkt för inträdet.

| — | Fångst behållen ombord, uppdelad per art vid tidpunkten för inträdet. |
| --- | --- |

—

Fångst behållen ombord, uppdelad per art vid tidpunkten för inträdet.

| — | Målart(er). |
| --- | --- |

—

Målart(er).

c)   Utträde ur en fiskeansträngningszon

När ett fartyg seglar ut ur en fiskeansträngningszon där det har bedrivit fiske och när fartyget seglar in i en annan fiskeansträngningszon där man planerar att bedriva fiske ska en ny rad i fiskeloggboken i pappersform eller en elektronisk deklaration fyllas i. Följande uppgifter ska föras in:

| — | Datum. |
| --- | --- |

—

Datum.

| — | Ordet ’inträde’; |
| --- | --- |

—

Ordet ’inträde’;

| — | Position i latitud och longitud. |
| --- | --- |

—

Position i latitud och longitud.

| — | Ny fiskeansträngningszon. |
| --- | --- |

—

Ny fiskeansträngningszon.

| — | Tidpunkt för utträde/inträde. |
| --- | --- |

—

Tidpunkt för utträde/inträde.

| — | Fångst behållen ombord, uppdelad per art vid tidpunkten för utträdet/inträdet. |
| --- | --- |

—

Fångst behållen ombord, uppdelad per art vid tidpunkten för utträdet/inträdet.

| — | Målart(er). |
| --- | --- |

—

Målart(er).

När ett fartyg seglar ut ur en fiskeansträngningszon där det har bedrivit fiske och inte kommer att bedriva något mer fiske i den zonen ska en ny rad i fiskeloggboken i pappersform eller en elektronisk deklaration fyllas i. Följande uppgifter ska föras in:

| — | Datum. |
| --- | --- |

—

Datum.

| — | Ordet ’utträde’. |
| --- | --- |

—

Ordet ’utträde’.

| — | Position i latitud och longitud. |
| --- | --- |

—

Position i latitud och longitud.

| — | Fiskeansträngningszon. |
| --- | --- |

—

Fiskeansträngningszon.

| — | Tidpunkten för utträdet. |
| --- | --- |

—

Tidpunkten för utträdet.

| — | Fångst behållen ombord, uppdelad per art vid tidpunkten för utträdet. |
| --- | --- |

—

Fångst behållen ombord, uppdelad per art vid tidpunkten för utträdet.

| — | Målart(er). |
| --- | --- |

—

Målart(er).

d)   Fiskeverksamhet i flera zoner
   (3)

När ett fiskefartyg bedriver fiske i flera zoner ska en ny rad i fiskeloggboken i pappersform eller en elektronisk deklaration fyllas i. Följande uppgifter ska föras in:

| — | Datum. |
| --- | --- |

—

Datum.

| — | Orden ’fiske i flera zoner’. |
| --- | --- |

—

Orden ’fiske i flera zoner’.

| — | Tidpunkt för första utträdet och uppgift om fiskeansträngningszon. |
| --- | --- |

—

Tidpunkt för första utträdet och uppgift om fiskeansträngningszon.

| — | Position för första inträdet i latitud och longitud. |
| --- | --- |

—

Position för första inträdet i latitud och longitud.

| — | Tidpunkt för sista inträdet och uppgift om fiskeansträngningszon. |
| --- | --- |

—

Tidpunkt för sista inträdet och uppgift om fiskeansträngningszon.

| — | Position för sista utträdet i latitud och longitud. |
| --- | --- |

—

Position för sista utträdet i latitud och longitud.

| — | Fångst behållen ombord, uppdelad per art vid tidpunkten för utträdet/inträdet. |
| --- | --- |

—

Fångst behållen ombord, uppdelad per art vid tidpunkten för utträdet/inträdet.

| — | Målart(er). |
| --- | --- |

—

Målart(er).

e)   Kompletterande uppgifter för fiskefartyg som använder passiva redskap:

| — | När ett fiskefartyg sätter ut eller sätter tillbaka passiva redskap ska följande uppgifter anges:






  — | Datum. |
| --- | --- | --- |

—

När ett fiskefartyg sätter ut eller sätter tillbaka passiva redskap ska följande uppgifter anges:

—

Datum.

| — | Fiskeansträngningszon. |
| --- | --- |

—

Fiskeansträngningszon.

| — | Position i latitud och longitud. |
| --- | --- |

—

Position i latitud och longitud.

| — | Orden ’utsättning’ eller ’tillbakasättning’. |
| --- | --- |

—

Orden ’utsättning’ eller ’tillbakasättning’.

| — | Tidpunkt. |
| --- | --- |

—

Tidpunkt.

| — | När ett fiskefartyg avslutar ett fiske med passiva redskap:






  — | Datum. |
| --- | --- | --- |

—

När ett fiskefartyg avslutar ett fiske med passiva redskap:

—

Datum.

| — | Fiskeansträngningszon. |
| --- | --- |

—

Fiskeansträngningszon.

| — | Position i latitud och longitud. |
| --- | --- |

—

Position i latitud och longitud.

| — | Ordet ’avslutning’. |
| --- | --- |

—

Ordet ’avslutning’.

| — | Tidpunkt. |
| --- | --- |

—

Tidpunkt.

3.2   Upplysningar om meddelandet om fartygets förflyttning

Om ett fiskefartyg som bedriver fiske måste skicka en rapport om fiskeansträngningen till de behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 28 i kontrollförordningen ska följande information också anges utöver den information som krävs enligt punkt 3.1:

| a) | Datum och tidpunkt för meddelandet. |
| --- | --- |

a)

Datum och tidpunkt för meddelandet.

| b) | Fartygets geografiska position i latitud och longitud. |
| --- | --- |

b)

Fartygets geografiska position i latitud och longitud.

| c) | Använt kommunikationsmedel och, i förekommande fall, använd radiostation. |
| --- | --- |

c)

Använt kommunikationsmedel och, i förekommande fall, använd radiostation.

| d) | Meddelandets destination(er).” |
| --- | --- |

d)

Meddelandets destination(er).”

---

(1)  Kommissionens förordning (EG) nr 26/2004 av den 30 december 2003 om registret över gemenskapens fiskeflotta (EUT L 5, 9.1.2004, s. 25).

1

(2)  Sådana som avses i artikel 15.4 och 15.5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, i dess ändrade lydelse genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/812 av den 20 maj 2015, särskilt följande:

2

| — | Arter som det är förbjudet att fiska enligt en unionsrättsakt antagen inom området för den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

—

Arter som det är förbjudet att fiska enligt en unionsrättsakt antagen inom området för den gemensamma fiskeripolitiken.

| — | Arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad, med beaktande av egenskaperna hos redskapen, fiskemetoderna och ekosystemet. |
| --- | --- |

—

Arter för vilka det finns vetenskapliga belägg för en hög överlevnadsgrad, med beaktande av egenskaperna hos redskapen, fiskemetoderna och ekosystemet.

| — | Fångster som omfattas av undantag av mindre betydelse. |
| --- | --- |

—

Fångster som omfattas av undantag av mindre betydelse.

| — | Fisk som uppvisar skada orsakad av rovdjur. |
| --- | --- |

—

Fisk som uppvisar skada orsakad av rovdjur.

(3)  Fartyg som stannar inom en fiskeansträngningszon om högst fem nautiska mil på vardera sidan av gränsen mellan två fiskeansträngningszoner ska registrera sitt första inträde och sitt sista utträde under en period av 24 timmar.

3

---

BILAGA IV

”BILAGA XII

STANDARDER FÖR ELEKTRONISKT UTBYTE AV UPPGIFTER

Formatet för elektroniskt utbyte av uppgifter grundar sig på UN/CEFACT:s standard P1000. Uppgiftsutbyten som har anknytning till liknande affärsverksamhet är grupperade i domäner och specificeras i dokument med verksamhetskrav (BRS, Business Requirements Specification)

Följande standarder finns:

| | s. 1000–1: Allmänna principer |
| --- | --- |

s. 1000–1: Allmänna principer

| | s. 1000–3: Domän för fiskeverksamhet |
| --- | --- |

s. 1000–3: Domän för fiskeverksamhet

| | s. 1000–5: Domän för försäljning |
| --- | --- |

s. 1000–5: Domän för försäljning

| | s. 1000–7: Domän för fartygsposition |
| --- | --- |

s. 1000–7: Domän för fartygsposition

| | s. 1000–12: Domän för rapport med aggregerade fångstuppgifter |
| --- | --- |

s. 1000–12: Domän för rapport med aggregerade fångstuppgifter

BRS-dokumenten och översättningen i elektronisk form (XML-schemadefinition) finns tillgänglig på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske. Genomförandedokument som ska användas för utbyte av uppgifter finns också på denna webbplats.”

---

BILAGA V

”BILAGA XXIII

FÖRTECKNING ÖVER DEN INFORMATION SOM SKA ANGES I ÖVERVAKNINGSRAPPORTERNA NÄR DET GÄLLER IAKTTAGELSER OCH UPPTÄCKT AV FISKEFARTYG

Allmän information

| 1. | Referens till övervakningsrapporten |
| --- | --- |

1.

Referens till övervakningsrapporten

| 2. | Datum och tidpunkt för iakttagelsen eller upptäckten (UTC) |
| --- | --- |

2.

Datum och tidpunkt för iakttagelsen eller upptäckten (UTC)

| 3. | Ursprungsmedlemsstat och den samordnande myndighetens namn |
| --- | --- |

3.

Ursprungsmedlemsstat och den samordnande myndighetens namn

| 4. | Övervakningsfartygets/-luftfartygets typ och identifiering |
| --- | --- |

4.

Övervakningsfartygets/-luftfartygets typ och identifiering

| 5. | Övervakningsfartygets/-luftfartygets position och läge vid tidpunkten för iakttagelsen eller upptäckten |
| --- | --- |

5.

Övervakningsfartygets/-luftfartygets position och läge vid tidpunkten för iakttagelsen eller upptäckten

Uppgifter om fiskefartyget

| 6. | Flaggstat |
| --- | --- |

6.

Flaggstat

| 7. | Namn |
| --- | --- |

7.

Namn

| 8. | Registreringshamn och distriktsbeteckning |
| --- | --- |

8.

Registreringshamn och distriktsbeteckning

| 9. | Internationell radioanropssignal |
| --- | --- |

9.

Internationell radioanropssignal

| 10. | IMO-nummer |
| --- | --- |

10.

IMO-nummer

| 11. | Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta |
| --- | --- |

11.

Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta

| 12. | Beskrivning |
| --- | --- |

12.

Beskrivning

| 13. | Typ |
| --- | --- |

13.

Typ

| 14. | Position och läge vid tidpunkten för den första iakttagelsen eller upptäckten |
| --- | --- |

14.

Position och läge vid tidpunkten för den första iakttagelsen eller upptäckten

| 15. | Kurs och hastighet vid tidpunkten för den första iakttagelsen eller upptäckten |
| --- | --- |

15.

Kurs och hastighet vid tidpunkten för den första iakttagelsen eller upptäckten

| 16. | Verksamhet |
| --- | --- |

16.

Verksamhet

Annan information

| 17. | Metod för iakttagelse eller upptäckt |
| --- | --- |

17.

Metod för iakttagelse eller upptäckt

| 18. | Kontakt med fartyget |
| --- | --- |

18.

Kontakt med fartyget

| 19. | Uppgifter om kommunikation med fartyget |
| --- | --- |

19.

Uppgifter om kommunikation med fartyget

| 20. | Uppgift om iakttagelse eller upptäckt |
| --- | --- |

20.

Uppgift om iakttagelse eller upptäckt

| 21. | Kommentarer |
| --- | --- |

21.

Kommentarer

| 22. | Bilagor |
| --- | --- |

22.

Bilagor

| 23. | Rapporterande tjänsteman och underskrift |
| --- | --- |

23.

Rapporterande tjänsteman och underskrift

Anvisningar för ifyllande av övervakningsrapporter:

| 1. | Lämna så fullständig information som möjligt. |
| --- | --- |

1.

Lämna så fullständig information som möjligt.

| 2. | Position i latitud och longitud och detaljerat läge (Ices-sektion, AKFM:s geografiska delområde, Nafo-, NEAFC- eller Cecaf-delområde, FAO-område, FAO-delområde och FAO-sektion samt vid land, hamn). |
| --- | --- |

2.

Position i latitud och longitud och detaljerat läge (Ices-sektion, AKFM:s geografiska delområde, Nafo-, NEAFC- eller Cecaf-delområde, FAO-område, FAO-delområde och FAO-sektion samt vid land, hamn).

| 3. | Flaggstat, fartygets namn, registreringshamn, distriktsbeteckning, internationell radioanropssignal och IMO-nummer: ska inhämtas från vad som kan ses på eller konstateras om fartyget eller genom radiokontakt med fartyget (ange hur informationen har inhämtats). |
| --- | --- |

3.

Flaggstat, fartygets namn, registreringshamn, distriktsbeteckning, internationell radioanropssignal och IMO-nummer: ska inhämtas från vad som kan ses på eller konstateras om fartyget eller genom radiokontakt med fartyget (ange hur informationen har inhämtats).

| 4. | Beskrivning av fartyget (om det observerats visuellt): särskilda kännetecken i förekommande fall: ange om fartygets namn och registreringshamn syntes eller ej. Ange färg på skrov och överbyggnader, antal master, bryggans position, skorstenshöjd osv. |
| --- | --- |

4.

Beskrivning av fartyget (om det observerats visuellt): särskilda kännetecken i förekommande fall: ange om fartygets namn och registreringshamn syntes eller ej. Ange färg på skrov och överbyggnader, antal master, bryggans position, skorstenshöjd osv.

| 5. | Typ av fartyg och redskap som iakttagits: t.ex. långrevsfartyg, trålare, bogserfartyg, fabriksfartyg, transportfartyg (FAO:s internationella statistiska standardklassificering av fiskefartyg). |
| --- | --- |

5.

Typ av fartyg och redskap som iakttagits: t.ex. långrevsfartyg, trålare, bogserfartyg, fabriksfartyg, transportfartyg (FAO:s internationella statistiska standardklassificering av fiskefartyg).

| 6. | Det iakttagna eller upptäckta fartygets aktivitet: rapportera för varje aktivitet om fartyget fiskade, satte ut eller tog upp fiskeredskap, omlastade, överförde, bogserade, genomseglade, låg för ankar eller annan aktivitet (som ska preciseras) inbegripet datum, tid, position, kurs och hastighet för fartyget för varje aktivitet. |
| --- | --- |

6.

Det iakttagna eller upptäckta fartygets aktivitet: rapportera för varje aktivitet om fartyget fiskade, satte ut eller tog upp fiskeredskap, omlastade, överförde, bogserade, genomseglade, låg för ankar eller annan aktivitet (som ska preciseras) inbegripet datum, tid, position, kurs och hastighet för fartyget för varje aktivitet.

| 7. | Metod för iakttagelse eller upptäckt: uppgift om hur iakttagelsen eller upptäckten gjordes, t.ex. visuellt, VMS, radar, radiotrafik eller på annat sätt (som ska preciseras) |
| --- | --- |

7.

Metod för iakttagelse eller upptäckt: uppgift om hur iakttagelsen eller upptäckten gjordes, t.ex. visuellt, VMS, radar, radiotrafik eller på annat sätt (som ska preciseras)

| 8. | Kontakt med fartyget: ange om en kontakt togs (JA/NEJ) och kommunikationsmedel (radio eller annat, som ska preciseras). |
| --- | --- |

8.

Kontakt med fartyget: ange om en kontakt togs (JA/NEJ) och kommunikationsmedel (radio eller annat, som ska preciseras).

| 9. | Uppgifter om kommunikation: sammanfatta eventuell kommunikation som ägt rum med uppgift om namn, nationalitet och befattning som uppgetts av den eller de personer som kontaktats ombord på det iakttagna/upptäckta fartyget. |
| --- | --- |

9.

Uppgifter om kommunikation: sammanfatta eventuell kommunikation som ägt rum med uppgift om namn, nationalitet och befattning som uppgetts av den eller de personer som kontaktats ombord på det iakttagna/upptäckta fartyget.

| 10. | Uppgift om iakttagelse eller upptäckt: ange om iakttagelsen eller upptäckten dokumenterades genom fotografering, video- eller ljudupptagning eller skriftlig rapport. |
| --- | --- |

10.

Uppgift om iakttagelse eller upptäckt: ange om iakttagelsen eller upptäckten dokumenterades genom fotografering, video- eller ljudupptagning eller skriftlig rapport.

| 11. | Kommentarer: rapportera eventuella övriga kommentarer. |
| --- | --- |

11.

Kommentarer: rapportera eventuella övriga kommentarer.

| 12. | Bilagor: om möjligt, bifoga ett foto eller en skiss av fartyget (rita upp fartygets profil och ange eventuella särskilda kännetecken som strukturer, profil, master och markeringar som kan användas för identifiering). |
| --- | --- |

12.

Bilagor: om möjligt, bifoga ett foto eller en skiss av fartyget (rita upp fartygets profil och ange eventuella särskilda kännetecken som strukturer, profil, master och markeringar som kan användas för identifiering).

Detaljerade instruktioner för ifyllande av rapporterna finns på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.

Bestämmelser för elektroniskt utbyte av övervakningsrapporter:

För det elektroniska utbytet av övervakningsrapporter finns XML-schemadefinitionen tillgänglig på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske. Genomförandedokument som ska användas för utbytet finns på samma webbplats.”

---

BILAGA VI

”BILAGA XXVI

FÖRLAGA TILL KONTROLLOBSERVATÖRERNAS RAPPORT

| UPPGIFTER OM OBSERVATÖREN |
| --- |
| Namn | |
| Utsedd av (behörig myndighet) | |
| Utsänd av (myndighet hos vilken observatören är anställd) | |
| Startdatum | |
| Slutdatum | |

UPPGIFTER OM OBSERVATÖREN

Namn

Utsedd av (behörig myndighet)

Utsänd av (myndighet hos vilken observatören är anställd)

Startdatum

Slutdatum

| UPPGIFTER OM FISKEFARTYGET |
| --- |
| Typ | |
| Flaggstat | |
| Namn | |
| Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta | |
| Distriktsbeteckning | |
| Internationell radioanropssignal | |
| IMO-nummer | |
| Framdrivningsmotorns maskinstyrka | |
| Total längd | |

UPPGIFTER OM FISKEFARTYGET

Typ

Flaggstat

Namn

Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta

Distriktsbeteckning

Internationell radioanropssignal

IMO-nummer

Framdrivningsmotorns maskinstyrka

Total längd

| TYPER AV REDSKAP OMBORD |
| --- |
| 1. | |
| 2. | |
| 3. | |

TYPER AV REDSKAP OMBORD

1.

2.

3.

| REDSKAP SOM OBSERVERATS I ANVÄNDNING UNDER FISKERESAN |
| --- |
| 1. | |
| 2. | |
| 3. | |

REDSKAP SOM OBSERVERATS I ANVÄNDNING UNDER FISKERESAN

1.

2.

3.

| UPPGIFTER OM FISKEINSATSER |
| --- |
| Eventuellt referensnummer för fiskeinsatsen | |
| Datum | |
| Typ av redskap som används | |
| Dimensioner | |
| Maskstorlek | |
| Fastsatta anordningar | |
| Starttid för insatsen (klockslag)
  Sluttid för insatsen (klockslag) | |
| Position vid insatsens start | |
| Djup vid start | |
| Djup vid insatsens slut | |
| Position vid insatsens slut | |

UPPGIFTER OM FISKEINSATSER

Eventuellt referensnummer för fiskeinsatsen

Datum

Typ av redskap som används

Dimensioner

Maskstorlek

Fastsatta anordningar

Starttid för insatsen (klockslag)

Sluttid för insatsen (klockslag)

Position vid insatsens start

Djup vid start

Djup vid insatsens slut

Position vid insatsens slut

| FÅNGST | Art | Behållen | Kastad |
| --- | --- | --- | --- |
| Uppskattad kvantitet per art i kg levandeviktsekvivalenter | Minsta referensstorlek för bevarande | | | |
| Under minsta referensstorlek för bevarande | | | |
| Uppskattad kvantitet av målart i kg levandeviktsekvivalenter | Minsta referensstorlek för bevarande | | | |
| Under minsta referensstorlek för bevarande | | | |
| Uppskattad kvantitet av målart i kg levandeviktsekvivalenter | Minsta referensstorlek för bevarande | | | |
| Under minsta referensstorlek för bevarande | | | |
| Uppskattad total fångst i kg levandeviktsekvivalenter | Minsta referensstorlek för bevarande | | | |
| Under minsta referensstorlek för bevarande | | | |

FÅNGST

Art

Behållen

Kastad

Uppskattad kvantitet per art i kg levandeviktsekvivalenter

Minsta referensstorlek för bevarande

Under minsta referensstorlek för bevarande

Uppskattad kvantitet av målart i kg levandeviktsekvivalenter

Minsta referensstorlek för bevarande

Under minsta referensstorlek för bevarande

Uppskattad kvantitet av målart i kg levandeviktsekvivalenter

Minsta referensstorlek för bevarande

Under minsta referensstorlek för bevarande

Uppskattad total fångst i kg levandeviktsekvivalenter

Minsta referensstorlek för bevarande

Under minsta referensstorlek för bevarande

SAMMANFATTNING VID FISKERESANS SLUT

| OBSERVATÖRENS UNDERSKRIFT
  DATUM” |
| --- |

OBSERVATÖRENS UNDERSKRIFT

DATUM”

---

BILAGA VII

”BILAGA XXVII

INSPEKTIONSRAPPORTER

MINIMIKRAV FÖR DEN INFORMATION SOM SKA ANGES I INSPEKTIONSRAPPORTER

Anvisningar för ifyllande av inspektionsrapporter:

Lämna så fullständig information som möjligt. Uppgifter ska föras in i tillämpliga fall och om de finns tillgängliga. Detaljerade instruktioner för ifyllande av rapporterna finns på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske.

Bestämmelser för elektroniskt utbyte av inspektionsrapporter:

För det elektroniska utbytet av inspektionsrapporter finns XML-schemadefinitionen för inspektion tillgänglig på sidan Master Data Register på Europeiska kommissionens webbplats för fiske. Genomförandedokument som ska användas för utbytet finns på samma webbplats.

MODUL 1: INSPEKTION AV ETT FISKEFARTYG TILL HAVS

| 1. | Referens till inspektionsrapporten
   (1) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Medlemsstat och inspektionsmyndighet
   (1) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inspektionsfartyg (flagg, namn och distriktsbeteckning) (1) |
| --- | --- |

3.

Inspektionsfartyg (flagg, namn och distriktsbeteckning) (1)

| 4. | Internationell radioanropssignal (1) |
| --- | --- |

4.

Internationell radioanropssignal (1)

| 5. | Datum för inspektionen (start) (1) |
| --- | --- |

5.

Datum för inspektionen (start) (1)

| 6. | Tid för inspektionen (start) (1) |
| --- | --- |

6.

Tid för inspektionen (start) (1)

| 7. | Datum för inspektionen (slut) (1) |
| --- | --- |

7.

Datum för inspektionen (slut) (1)

| 8. | Tid för inspektionen (slut) (1) |
| --- | --- |

8.

Tid för inspektionen (slut) (1)

| 9. | Inspektionsfartygets position (latitud, longitud) (1) |
| --- | --- |

9.

Inspektionsfartygets position (latitud, longitud) (1)

| 10. | Inspektionsfartygets läge (detaljerat fiskeområde) (1) |
| --- | --- |

10.

Inspektionsfartygets läge (detaljerat fiskeområde) (1)

| 11. | Ansvarig inspektör (1) |
| --- | --- |

11.

Ansvarig inspektör (1)

| 12. | Nationalitet |
| --- | --- |

12.

Nationalitet

| 13. | Inspektör 2 (1) |
| --- | --- |

13.

Inspektör 2 (1)

| 14. | Nationalitet |
| --- | --- |

14.

Nationalitet

| 15. | Uppgifter om inspekterat fiskefartyg (namn, distriktsbeteckning, flagg)
   (1) |
| --- | --- |

15.

| 16. | Fartygets position och läge om dessa skiljer sig från inspektionsfartygets (latitud, longitud, detaljerat fiskeområde) (1) |
| --- | --- |

16.

Fartygets position och läge om dessa skiljer sig från inspektionsfartygets (latitud, longitud, detaljerat fiskeområde) (1)

| 17. | Typ av fartyg (1) |
| --- | --- |

17.

Typ av fartyg (1)

| 18. | Registreringscertifikatets nummer (1) |
| --- | --- |

18.

Registreringscertifikatets nummer (1)

| 19. | Internationell radioanropssignal (1) |
| --- | --- |

19.

Internationell radioanropssignal (1)

| 20. | IMO-nummer (1) |
| --- | --- |

20.

IMO-nummer (1)

| 21. | Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (1) |
| --- | --- |

21.

Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (1)

| 22. | Uppgifter om ägare (namn, nationalitet och adress) (1) |
| --- | --- |

22.

Uppgifter om ägare (namn, nationalitet och adress) (1)

| 23. | Uppgifter om befraktare (namn, nationalitet och adress) (1) |
| --- | --- |

23.

Uppgifter om befraktare (namn, nationalitet och adress) (1)

| 24. | Uppgifter om ombud (namn, nationalitet och adress) (1) |
| --- | --- |

24.

Uppgifter om ombud (namn, nationalitet och adress) (1)

| 25. | Uppgifter om befälhavare (namn, nationalitet och adress) (1) |
| --- | --- |

25.

Uppgifter om befälhavare (namn, nationalitet och adress) (1)

| 26. | Radioanrop före ombordstigning |
| --- | --- |

26.

Radioanrop före ombordstigning

| 27. | Fiskeloggboken ifylld före inspektion |
| --- | --- |

27.

Fiskeloggboken ifylld före inspektion

| 28. | Lejdare (1) |
| --- | --- |

28.

Lejdare (1)

| 29. | Identifiering för inspektörer |
| --- | --- |

29.

Identifiering för inspektörer

| 30. | Överträdelser och observationer
   (1) |
| --- | --- |

30.

| 31. | Inspektion av dokument och tillstånd
   (1) |
| --- | --- |

31.

| 32. | Registreringscertifikatets nummer (1) |
| --- | --- |

32.

Registreringscertifikatets nummer (1)

| 33. | Kontroll av framdrivningsmotorns maskinstyrka |
| --- | --- |

33.

Kontroll av framdrivningsmotorns maskinstyrka

| 34. | Uppgifter om fiskelicens (1) |
| --- | --- |

34.

Uppgifter om fiskelicens (1)

| 35. | Uppgifter om fisketillstånd (1) |
| --- | --- |

35.

Uppgifter om fisketillstånd (1)

| 36. | VMS operativt (1) |
| --- | --- |

36.

VMS operativt (1)

| 37. | Elektronisk fjärrövervakning operativ (1) |
| --- | --- |

37.

Elektronisk fjärrövervakning operativ (1)

| 38. | Nummer på loggblad i pappersform (1) |
| --- | --- |

38.

Nummer på loggblad i pappersform (1)

| 39. | Referens till elektronisk fiskeloggbok (1) |
| --- | --- |

39.

Referens till elektronisk fiskeloggbok (1)

| 40. | Referens till förhandsanmälan (1) |
| --- | --- |

40.

Referens till förhandsanmälan (1)

| 41. | Anmälans syfte (1) |
| --- | --- |

41.

Anmälans syfte (1)

| 42. | Intyg för lagringsutrymmen för fisk |
| --- | --- |

42.

Intyg för lagringsutrymmen för fisk

| 43. | Lastplan |
| --- | --- |

43.

Lastplan

| 44. | Ullagetabeller för tankar med kylt havsvatten |
| --- | --- |

44.

Ullagetabeller för tankar med kylt havsvatten

| 45. | Intyg för vägningssystem ombord |
| --- | --- |

45.

Intyg för vägningssystem ombord

| 46. | Medlemskap i producentorganisation |
| --- | --- |

46.

Medlemskap i producentorganisation

| 47. | Uppgifter om senaste anlöpshamn (hamn, stat och datum) (1) |
| --- | --- |

47.

Uppgifter om senaste anlöpshamn (hamn, stat och datum) (1)

| 48. | Överträdelser och observationer
   (1) |
| --- | --- |

48.

| 49. | Inspektion av fångster
   (1) |
| --- | --- |

49.

| 50. | Uppgifter om fångst ombord (arter, kvantiteter i levandeviktsekvivalenter, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, fångstområde) (1) |
| --- | --- |

50.

Uppgifter om fångst ombord (arter, kvantiteter i levandeviktsekvivalenter, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, fångstområde) (1)

| 51. | Toleransmarginal per art (1) |
| --- | --- |

51.

Toleransmarginal per art (1)

| 52. | Separat registrering av fisk som inte uppfyller storlekskraven (1) |
| --- | --- |

52.

Separat registrering av fisk som inte uppfyller storlekskraven (1)

| 53. | Separat förvaring av bottenlevande bestånd som omfattas av fleråriga planer (1) |
| --- | --- |

53.

Separat förvaring av bottenlevande bestånd som omfattas av fleråriga planer (1)

| 54. | Separat förvaring av fisk som inte uppfyller storlekskraven (1) |
| --- | --- |

54.

Separat förvaring av fisk som inte uppfyller storlekskraven (1)

| 55. | Vägningskontroll, räkning av lådor/containrar, ullagetabeller eller provtagning |
| --- | --- |

55.

Vägningskontroll, räkning av lådor/containrar, ullagetabeller eller provtagning

| 56. | Registrering av utkastuppgifter (arter, kvantiteter) (1) |
| --- | --- |

56.

Registrering av utkastuppgifter (arter, kvantiteter) (1)

| 57. | Överträdelser och observationer
   (1) |
| --- | --- |

57.

| 58. | Inspektion av redskap
   (1) |
| --- | --- |

58.

| 59. | Uppgifter om redskap (typ) (1) |
| --- | --- |

59.

Uppgifter om redskap (typ) (1)

| 60. | Uppgifter om anordning(ar) på nätstycken (typ) (1) |
| --- | --- |

60.

Uppgifter om anordning(ar) på nätstycken (typ) (1)

| 61. | Uppgifter om maskstorlek och dimensioner (1) |
| --- | --- |

61.

Uppgifter om maskstorlek och dimensioner (1)

| 62. | Uppgifter om garn (typ, tjocklek) (1) |
| --- | --- |

62.

Uppgifter om garn (typ, tjocklek) (1)

| 63. | Märkning av redskap |
| --- | --- |

63.

Märkning av redskap

| 64. | Överträdelser och observationer
   (1) |
| --- | --- |

64.

| 65. | Inspektörens kommentarer
   (1) |
| --- | --- |

65.

| 66. | Befälhavarens kommentarer
   (1) |
| --- | --- |

66.

| 67. | Åtgärd(er) som vidtagits
   (1) |
| --- | --- |

67.

| 68. | Inspektörens underskrift
   (1) |
| --- | --- |

68.

| 69. | Befälhavarens underskrift
   (1) |
| --- | --- |

69.

MODUL 2: INSPEKTION AV FISKEFARTYG VID OMLASTNING

| 1. | Referens till inspektionsrapporten
   (2) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Medlemsstat och inspektionsmyndighet
   (2) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Inspektionsfartyg (flagg, namn och distriktsbeteckning) (2) |
| --- | --- |

3.

Inspektionsfartyg (flagg, namn och distriktsbeteckning) (2)

| 4. | Internationell radioanropssignal (2) |
| --- | --- |

4.

Internationell radioanropssignal (2)

| 5. | Datum för inspektionen (start) (2) |
| --- | --- |

5.

Datum för inspektionen (start) (2)

| 6. | Tid för inspektionen (start) (2) |
| --- | --- |

6.

Tid för inspektionen (start) (2)

| 7. | Datum för inspektionen (slut) (2) |
| --- | --- |

7.

Datum för inspektionen (slut) (2)

| 8. | Tid för inspektionen (slut) (2) |
| --- | --- |

8.

Tid för inspektionen (slut) (2)

| 9. | Inspektionsfartygets position (latitud, longitud) (2) |
| --- | --- |

9.

Inspektionsfartygets position (latitud, longitud) (2)

| 10. | Inspektionsfartygets läge (detaljerat fiskeområde) (2) |
| --- | --- |

10.

Inspektionsfartygets läge (detaljerat fiskeområde) (2)

| 11. | Hamnens läge (3) |
| --- | --- |

11.

Hamnens läge (3)

| 12. | Utsedd hamn (2) |
| --- | --- |

12.

Utsedd hamn (2)

| 13. | Ansvarig inspektör (2) |
| --- | --- |

13.

Ansvarig inspektör (2)

| 14. | Nationalitet |
| --- | --- |

14.

Nationalitet

| 15. | Inspektör 2 (2) |
| --- | --- |

15.

Inspektör 2 (2)

| 16. | Nationalitet |
| --- | --- |

16.

Nationalitet

| 17. | Uppgifter om levererande fiskefartyg (namn, distriktsbeteckning, flagg)
   (2) |
| --- | --- |

17.

| 18. | Fartygets position och läge (latitud, longitud, detaljerat fiskeområde) (2) |
| --- | --- |

18.

Fartygets position och läge (latitud, longitud, detaljerat fiskeområde) (2)

| 19. | Typ av fartyg (2) |
| --- | --- |

19.

Typ av fartyg (2)

| 20. | Registreringscertifikatets nummer (2) |
| --- | --- |

20.

Registreringscertifikatets nummer (2)

| 21. | Internationell radioanropssignal (2) |
| --- | --- |

21.

Internationell radioanropssignal (2)

| 22. | IMO-nummer (2) |
| --- | --- |

22.

IMO-nummer (2)

| 23. | Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (2) |
| --- | --- |

23.

Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (2)

| 24. | Uppgifter om ägare (namn, nationalitet och adress) (2) |
| --- | --- |

24.

Uppgifter om ägare (namn, nationalitet och adress) (2)

| 25. | Uppgifter om befraktare (namn, nationalitet och adress) (2) |
| --- | --- |

25.

Uppgifter om befraktare (namn, nationalitet och adress) (2)

| 26. | Uppgifter om ombud (namn, nationalitet och adress) (2) |
| --- | --- |

26.

Uppgifter om ombud (namn, nationalitet och adress) (2)

| 27. | Uppgifter om befälhavare (namn, nationalitet och adress) (2) |
| --- | --- |

27.

Uppgifter om befälhavare (namn, nationalitet och adress) (2)

| 28. | VMS-kontroll före bordning |
| --- | --- |

28.

VMS-kontroll före bordning

| 29. | Fiskeloggboken ifylld före omlastning (2) |
| --- | --- |

29.

Fiskeloggboken ifylld före omlastning (2)

| 30. | Överträdelser och observationer
   (2) |
| --- | --- |

30.

| 31. | Inspektion av dokument och tillstånd
   (2) |
| --- | --- |

31.

| 32. | Registreringscertifikatets nummer (2) |
| --- | --- |

32.

Registreringscertifikatets nummer (2)

| 33. | Uppgifter om fiskelicens (2) |
| --- | --- |

33.

Uppgifter om fiskelicens (2)

| 34. | Uppgifter om fisketillstånd (2) |
| --- | --- |

34.

Uppgifter om fisketillstånd (2)

| 35. | Uppgifter om omlastningstillstånd (2) |
| --- | --- |

35.

Uppgifter om omlastningstillstånd (2)

| 36. | VMS operativt |
| --- | --- |

36.

VMS operativt

| 37. | Nummer på loggblad i pappersform (2) |
| --- | --- |

37.

Nummer på loggblad i pappersform (2)

| 38. | Referens till elektronisk fiskeloggbok (2) |
| --- | --- |

38.

Referens till elektronisk fiskeloggbok (2)

| 39. | Referens till förhandsanmälan (2) |
| --- | --- |

39.

Referens till förhandsanmälan (2)

| 40. | Syfte med förhandsanmälan (inklusive IUU-regler) (2) |
| --- | --- |

40.

Syfte med förhandsanmälan (inklusive IUU-regler) (2)

| 41. | Uppgifter om senaste anlöpshamn (hamn, stat och datum) (3) |
| --- | --- |

41.

Uppgifter om senaste anlöpshamn (hamn, stat och datum) (3)

| 42. | Överträdelser och observationer
   (2) |
| --- | --- |

42.

| 43. | Inspektion av fångster
   (2) |
| --- | --- |

43.

| 44. | Uppgifter om fångst ombord (före omlastning) (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (2) |
| --- | --- |

44.

Uppgifter om fångst ombord (före omlastning) (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (2)

| 45. | Toleransmarginal per art (2) |
| --- | --- |

45.

Toleransmarginal per art (2)

| 46. | Uppgifter om omlastad fångst (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (2) |
| --- | --- |

46.

Uppgifter om omlastad fångst (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (2)

| 47. | Överträdelser och observationer
   (2) |
| --- | --- |

47.

| 48. | Uppgifter om mottagande fiskefartyg (namn, distriktsbeteckning, flagg)
   (2) |
| --- | --- |

48.

| 49. | Fartygets position och läge (latitud, longitud, detaljerat fiskeområde) (2) |
| --- | --- |

49.

Fartygets position och läge (latitud, longitud, detaljerat fiskeområde) (2)

| 50. | Typ av fartyg (2) |
| --- | --- |

50.

Typ av fartyg (2)

| 51. | Registreringscertifikatets nummer (2) |
| --- | --- |

51.

Registreringscertifikatets nummer (2)

| 52. | Internationell radioanropssignal (2) |
| --- | --- |

52.

Internationell radioanropssignal (2)

| 53. | IMO-nummer (2) |
| --- | --- |

53.

IMO-nummer (2)

| 54. | Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (2) |
| --- | --- |

54.

Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (2)

| 55. | Uppgifter om ägare (namn, nationalitet och adress) (2) |
| --- | --- |

55.

Uppgifter om ägare (namn, nationalitet och adress) (2)

| 56. | Uppgifter om befraktare (namn, nationalitet och adress) (2) |
| --- | --- |

56.

Uppgifter om befraktare (namn, nationalitet och adress) (2)

| 57. | Uppgifter om ombud (namn, nationalitet och adress) (2) |
| --- | --- |

57.

Uppgifter om ombud (namn, nationalitet och adress) (2)

| 58. | Uppgifter om befälhavare (namn, nationalitet och adress) (2) |
| --- | --- |

58.

Uppgifter om befälhavare (namn, nationalitet och adress) (2)

| 59. | VMS-kontroll före bordning |
| --- | --- |

59.

VMS-kontroll före bordning

| 60. | Fiskeloggboken ifylld före omlastning (2) |
| --- | --- |

60.

Fiskeloggboken ifylld före omlastning (2)

| 61. | Överträdelser och observationer
   (2) |
| --- | --- |

61.

| 62. | Inspektion av dokument och tillstånd
   (2) |
| --- | --- |

62.

| 63. | Registreringscertifikatets nummer (2) |
| --- | --- |

63.

Registreringscertifikatets nummer (2)

| 64. | Uppgifter om fiskelicens (2) |
| --- | --- |

64.

Uppgifter om fiskelicens (2)

| 65. | VMS operativt |
| --- | --- |

65.

VMS operativt

| 66. | Nummer på loggblad i pappersform (2) |
| --- | --- |

66.

Nummer på loggblad i pappersform (2)

| 67. | Referens till elektronisk fiskeloggbok (2) |
| --- | --- |

67.

Referens till elektronisk fiskeloggbok (2)

| 68. | Referens till förhandsanmälan (2) |
| --- | --- |

68.

Referens till förhandsanmälan (2)

| 69. | Syfte med förhandsanmälan (2) |
| --- | --- |

69.

Syfte med förhandsanmälan (2)

| 70. | Uppgifter om senaste anlöpshamn (hamn, stat och datum) (3) |
| --- | --- |

70.

Uppgifter om senaste anlöpshamn (hamn, stat och datum) (3)

| 71. | Överträdelser och observationer
   (2) |
| --- | --- |

71.

| 72. | Inspektion av fångster
   (2) |
| --- | --- |

72.

| 73. | Uppgifter om fångst ombord (före omlastning) (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (2) |
| --- | --- |

73.

Uppgifter om fångst ombord (före omlastning) (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (2)

| 74. | Uppgifter om mottagen fångst (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (2) |
| --- | --- |

74.

Uppgifter om mottagen fångst (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (2)

| 75. | Överträdelser och observationer
   (2) |
| --- | --- |

75.

| 76. | Inspektörens kommentarer
   (2) |
| --- | --- |

76.

| 77. | Befälhavarens/befälhavarnas kommentarer
   (2) |
| --- | --- |

77.

| 78. | Åtgärd(er) som vidtagits
   (2) |
| --- | --- |

78.

| 79. | Inspektörens underskrift
   (2) |
| --- | --- |

79.

| 80. | Befälhavarens/befälhavarnas underskrift
   (2) |
| --- | --- |

80.

MODUL 3: INSPEKTION AV ETT FISKEFARTYG I HAMN ELLER VID LANDNING OCH FÖRE FÖRSTA FÖRSÄLJNING

| 1. | Referens till inspektionsrapporten
   (4) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Medlemsstat och inspektionsmyndighet
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum för inspektionen (inspektionens start) (4)
   (5) |
| --- | --- |

3.

Datum för inspektionen (inspektionens start) (4)
   (5)

| 4. | Tid för inspektionen (inspektionens start) (4)
   (5) |
| --- | --- |

4.

Tid för inspektionen (inspektionens start) (4)
   (5)

| 5. | Datum för inspektionen (inspektionens slut) (4)
   (5) |
| --- | --- |

5.

Datum för inspektionen (inspektionens slut) (4)
   (5)

| 6. | Tid för inspektionen (inspektionens slut) (4)
   (5) |
| --- | --- |

6.

Tid för inspektionen (inspektionens slut) (4)
   (5)

| 7. | Hamnens läge (4)
   (5) |
| --- | --- |

7.

Hamnens läge (4)
   (5)

| 8. | Utsedd hamn (4)
   (5) |
| --- | --- |

8.

Utsedd hamn (4)
   (5)

| 9. | Ansvarig inspektör (4) |
| --- | --- |

9.

Ansvarig inspektör (4)

| 10. | Nationalitet |
| --- | --- |

10.

Nationalitet

| 11. | Inspektör 2 (4) |
| --- | --- |

11.

Inspektör 2 (4)

| 12. | Nationalitet |
| --- | --- |

12.

Nationalitet

| 13. | Uppgifter om inspekterat fiskefartyg (namn, distriktsbeteckning, flagg)
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Typ av fartyg (4)
   (5) |
| --- | --- |

14.

Typ av fartyg (4)
   (5)

| 15. | Registreringscertifikatets nummer (4)
   (5) |
| --- | --- |

15.

Registreringscertifikatets nummer (4)
   (5)

| 16. | Internationell radioanropssignal (4)
   (5) |
| --- | --- |

16.

Internationell radioanropssignal (4)
   (5)

| 17. | IMO-nummer (4)
   (5) |
| --- | --- |

17.

IMO-nummer (4)
   (5)

| 18. | Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (4) |
| --- | --- |

18.

Nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta (4)

| 19. | Uppgifter om ägare (namn, nationalitet och adress) (4)
   (5) |
| --- | --- |

19.

Uppgifter om ägare (namn, nationalitet och adress) (4)
   (5)

| 20. | Uppgifter om verklig ägare (namn, nationalitet och adress) (4)
   (5) |
| --- | --- |

20.

Uppgifter om verklig ägare (namn, nationalitet och adress) (4)
   (5)

| 21. | Uppgifter om befraktare (namn, nationalitet och adress) (4) |
| --- | --- |

21.

Uppgifter om befraktare (namn, nationalitet och adress) (4)

| 22. | Uppgifter om ombud (namn, nationalitet och adress) (4) |
| --- | --- |

22.

Uppgifter om ombud (namn, nationalitet och adress) (4)

| 23. | Uppgifter om befälhavare (namn, nationalitet och adress) (4) |
| --- | --- |

23.

Uppgifter om befälhavare (namn, nationalitet och adress) (4)

| 24. | VMS-kontroll före ankomst till land (4)
   (5) |
| --- | --- |

24.

VMS-kontroll före ankomst till land (4)
   (5)

| 25. | Fiskeloggboken ifylld före ankomst |
| --- | --- |

25.

Fiskeloggboken ifylld före ankomst

| 26. | Identifiering för inspektörer |
| --- | --- |

26.

Identifiering för inspektörer

| 27. | Överträdelser eller observationer
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

27.

| 28. | Inspektion av dokument och tillstånd
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

28.

| 29. | Registreringscertifikatets nummer (4) |
| --- | --- |

29.

Registreringscertifikatets nummer (4)

| 30. | Uppgifter om fiskelicens (4)
   (5) |
| --- | --- |

30.

Uppgifter om fiskelicens (4)
   (5)

| 31. | Uppgifter om fisketillstånd (4)
   (5) |
| --- | --- |

31.

Uppgifter om fisketillstånd (4)
   (5)

| 32. | Uppgifter om tillträde till hamn och landningstillstånd (4)
   (5) |
| --- | --- |

32.

Uppgifter om tillträde till hamn och landningstillstånd (4)
   (5)

| 33. | Nummer på loggblad i pappersform (4) |
| --- | --- |

33.

Nummer på loggblad i pappersform (4)

| 34. | Referens till elektronisk fiskeloggbok (4) |
| --- | --- |

34.

Referens till elektronisk fiskeloggbok (4)

| 35. | Referens till förhandsanmälan (4)
   (5) |
| --- | --- |

35.

Referens till förhandsanmälan (4)
   (5)

| 36. | Syfte med förhandsanmälan (inklusive IUU-regler) (4)
   (5) |
| --- | --- |

36.

Syfte med förhandsanmälan (inklusive IUU-regler) (4)
   (5)

| 37. | Intyg för lagringsutrymmen för fisk |
| --- | --- |

37.

Intyg för lagringsutrymmen för fisk

| 38. | Lastplan |
| --- | --- |

38.

Lastplan

| 39. | Ullagetabeller för tankar med kylt havsvatten |
| --- | --- |

39.

Ullagetabeller för tankar med kylt havsvatten

| 40. | Intyg för vägningssystem ombord |
| --- | --- |

40.

Intyg för vägningssystem ombord

| 41. | Medlemskap i producentorganisation |
| --- | --- |

41.

Medlemskap i producentorganisation

| 42. | Uppgifter om senaste anlöpshamn (datum, stat och hamn) (4)
   (5) |
| --- | --- |

42.

Uppgifter om senaste anlöpshamn (datum, stat och hamn) (4)
   (5)

| 43. | Överträdelser eller observationer
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

43.

| 44. | Inspektion av fångster
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

44.

| 45. | Uppgifter om fångst ombord (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (4)
   (5) |
| --- | --- |

45.

Uppgifter om fångst ombord (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (4)
   (5)

| 46. | Toleransmarginal per art (4) |
| --- | --- |

46.

Toleransmarginal per art (4)

| 47. | Separat registrering av fisk som inte uppfyller storlekskraven (4) |
| --- | --- |

47.

Separat registrering av fisk som inte uppfyller storlekskraven (4)

| 48. | Uppgifter om lossad fångst (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (4)
   (5) |
| --- | --- |

48.

Uppgifter om lossad fångst (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (4)
   (5)

| 49. | Minimireferensstorlek för bevarande kontrollerad (4) |
| --- | --- |

49.

Minimireferensstorlek för bevarande kontrollerad (4)

| 50. | Märkning |
| --- | --- |

50.

Märkning

| 51. | Vägningskontroll, räkning av lådor/containrar eller provtagning vid lossning |
| --- | --- |

51.

Vägningskontroll, räkning av lådor/containrar eller provtagning vid lossning

| 52. | Kontroll av lastrum efter lossning |
| --- | --- |

52.

Kontroll av lastrum efter lossning

| 53. | Vägning av fångst vid landning |
| --- | --- |

53.

Vägning av fångst vid landning

| 54. | Överträdelser eller observationer
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

54.

| 55. | Uppgifter om omlastning för fångster som tagits emot från andra fiskefartyg
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

55.

| 56. | Uppgifter om det eller de levererande fiskefartygen (namn, distriktsbeteckning, internationell radioanropssignal, IMO-nummer, nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta, flagg) (4)
   (5) |
| --- | --- |

56.

Uppgifter om det eller de levererande fiskefartygen (namn, distriktsbeteckning, internationell radioanropssignal, IMO-nummer, nummer i registret över gemenskapens fiskeflotta, flagg) (4)
   (5)

| 57. | Uppgifter om omlastningsdeklaration (4)
   (5) |
| --- | --- |

57.

Uppgifter om omlastningsdeklaration (4)
   (5)

| 58. | Uppgifter om omlastad fångst (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (4)
   (5) |
| --- | --- |

58.

Uppgifter om omlastad fångst (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde) (4)
   (5)

| 59. | Annan dokumentation av fångster (fångstintyg) (4)
   (5) |
| --- | --- |

59.

Annan dokumentation av fångster (fångstintyg) (4)
   (5)

| 60. | Överträdelser eller observationer
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

60.

| 61. | Inspektion av redskap
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

61.

| 62. | Uppgifter om redskap (typ) (4)
   (5) |
| --- | --- |

62.

Uppgifter om redskap (typ) (4)
   (5)

| 63. | Uppgifter om anordning(ar) på nätredskap (typ) (4)
   (5) |
| --- | --- |

63.

Uppgifter om anordning(ar) på nätredskap (typ) (4)
   (5)

| 64. | Uppgifter om maskstorlek och dimensioner (4)
   (5) |
| --- | --- |

64.

Uppgifter om maskstorlek och dimensioner (4)
   (5)

| 65. | Uppgifter om garn (typ, tjocklek) (4)
   (5) |
| --- | --- |

65.

Uppgifter om garn (typ, tjocklek) (4)
   (5)

| 66. | Märkning av redskap |
| --- | --- |

66.

Märkning av redskap

| 67. | Överträdelser eller observationer
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

67.

| 68. | Fiskefartygets status i regionala fiskeriförvaltningsorganisationers områden där fiske eller fiskerelaterad verksamhet har bedrivits (även i eventuell förteckning över IUU-fiskefartyg)
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

68.

| 69. | Inspektörens kommentarer
   (4) |
| --- | --- |

69.

| 70. | Befälhavarens kommentarer
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

70.

| 71. | Åtgärd(er) som vidtagits
   (4) |
| --- | --- |

71.

| 72. | Inspektörens underskrift
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

72.

| 73. | Befälhavarens underskrift
   (4)
   (5) |
| --- | --- |

73.

MODUL 4: INSPEKTION AV MARKNAD/LOKALER

| 1. | Referens till inspektionsrapporten
   (6) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Medlemsstat och inspektionsmyndighet
   (6) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Datum för inspektionen (inspektionens start) (6) |
| --- | --- |

3.

Datum för inspektionen (inspektionens start) (6)

| 4. | Tid för inspektionen (inspektionens start) (6) |
| --- | --- |

4.

Tid för inspektionen (inspektionens start) (6)

| 5. | Datum för inspektionen (inspektionens slut) (6) |
| --- | --- |

5.

Datum för inspektionen (inspektionens slut) (6)

| 6. | Tid för inspektionen (inspektionens slut) (6) |
| --- | --- |

6.

Tid för inspektionen (inspektionens slut) (6)

| 7. | Hamnens läge (6) |
| --- | --- |

7.

Hamnens läge (6)

| 8. | Ansvarig inspektör (6) |
| --- | --- |

8.

Ansvarig inspektör (6)

| 9. | Nationalitet |
| --- | --- |

9.

Nationalitet

| 10. | Inspektör 2 (6) |
| --- | --- |

10.

Inspektör 2 (6)

| 11. | Nationalitet |
| --- | --- |

11.

Nationalitet

| 12. | Identifiering för inspektörer |
| --- | --- |

12.

Identifiering för inspektörer

| 13. | Uppgifter om inspektion av marknad eller lokaler (namn och adress)
   (6) |
| --- | --- |

13.

| 14. | Uppgift om ägare (namn, nationalitet och adress) (6) |
| --- | --- |

14.

Uppgift om ägare (namn, nationalitet och adress) (6)

| 15. | Uppgifter om ägarens företrädare (namn, nationalitet och adress) (6) |
| --- | --- |

15.

Uppgifter om ägarens företrädare (namn, nationalitet och adress) (6)

| 16. | Uppgifter om inspekterade fiskeriprodukter (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde, identifiering av ursprungsfartyg) (6) |
| --- | --- |

16.

Uppgifter om inspekterade fiskeriprodukter (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde, identifiering av ursprungsfartyg) (6)

| 17. | Uppgifter om registrerad köpare, auktionsinrättning eller andra organ eller personer som ansvarar för den första saluföringen av fiskeriprodukter (namn, nationalitet och adress) (6) |
| --- | --- |

17.

Uppgifter om registrerad köpare, auktionsinrättning eller andra organ eller personer som ansvarar för den första saluföringen av fiskeriprodukter (namn, nationalitet och adress) (6)

| 18. | Minimireferensstorlek för bevarande kontrollerad (6) |
| --- | --- |

18.

Minimireferensstorlek för bevarande kontrollerad (6)

| 19. | Märkning för spårbarhet (6) |
| --- | --- |

19.

Märkning för spårbarhet (6)

| 20. | Gemensamma handelsnormer (6) |
| --- | --- |

20.

Gemensamma handelsnormer (6)

| 21. | Storlekskategorier |
| --- | --- |

21.

Storlekskategorier

| 22. | Färskhetskategorier |
| --- | --- |

22.

Färskhetskategorier

| 23. | Inspekterade fiskeriprodukter som omfattas av lagringsmekanism |
| --- | --- |

23.

Inspekterade fiskeriprodukter som omfattas av lagringsmekanism

| 24. | Fiskeriprodukter vägda före försäljning |
| --- | --- |

24.

Fiskeriprodukter vägda före försäljning

| 25. | Vägningssystem kalibrerade och förseglade |
| --- | --- |

25.

Vägningssystem kalibrerade och förseglade

| 26. | Överträdelser och observationer
   (6) |
| --- | --- |

26.

| 27. | Inspektion av dokument som avser inspekterade fiskeriprodukter
   (6) |
| --- | --- |

27.

| 28. | Uppgifter om landningsdeklarationer |
| --- | --- |

28.

Uppgifter om landningsdeklarationer

| 29. | Uppgifter om deklarationer om övertagande |
| --- | --- |

29.

Uppgifter om deklarationer om övertagande

| 30. | Uppgifter om transportdokument |
| --- | --- |

30.

Uppgifter om transportdokument

| 31. | Uppgifter om leverantörsfakturor och avräkningsnotor |
| --- | --- |

31.

Uppgifter om leverantörsfakturor och avräkningsnotor

| 32. | Uppgifter om fångstintyg för IUU-fiske |
| --- | --- |

32.

Uppgifter om fångstintyg för IUU-fiske

| 33. | Uppgifter om importör (namn, nationalitet och adress) |
| --- | --- |

33.

Uppgifter om importör (namn, nationalitet och adress)

| 34. | Överträdelser och observationer
   (6) |
| --- | --- |

34.

| 35. | Inspektörens kommentarer
   (6) |
| --- | --- |

35.

| 36. | Aktörens kommentarer
   (6) |
| --- | --- |

36.

| 37. | Åtgärd(er) som vidtagits
   (6) |
| --- | --- |

37.

| 38. | Inspektörens underskrift
   (6) |
| --- | --- |

38.

| 39. | Aktörens underskrift
   (6) |
| --- | --- |

39.

MODUL 5: INSPEKTION AV TRANSPORTFORDON

| 1. | Referens till inspektionsrapporten (7) |
| --- | --- |

1.

Referens till inspektionsrapporten (7)

| 2. | Medlemsstat och inspektionsmyndighet (*) |
| --- | --- |

2.

Medlemsstat och inspektionsmyndighet (*)

| 3. | Datum för inspektionen (start) (*) |
| --- | --- |

3.

Datum för inspektionen (start) (*)

| 4. | Tid för inspektionen (start) (*) |
| --- | --- |

4.

Tid för inspektionen (start) (*)

| 5. | Datum för inspektionen (slut) (*) |
| --- | --- |

5.

Datum för inspektionen (slut) (*)

| 6. | Tid för inspektionen (slut) (*) |
| --- | --- |

6.

Tid för inspektionen (slut) (*)

| 7. | Plats för inspektionen (adress) (*) |
| --- | --- |

7.

Plats för inspektionen (adress) (*)

| 8. | Ansvarig inspektör (*) |
| --- | --- |

8.

Ansvarig inspektör (*)

| 9. | Nationalitet |
| --- | --- |

9.

Nationalitet

| 10. | Inspektör 2 (*) |
| --- | --- |

10.

Inspektör 2 (*)

| 11. | Nationalitet |
| --- | --- |

11.

Nationalitet

| 12. | Identifiering för inspektörer |
| --- | --- |

12.

Identifiering för inspektörer

| 13. | Uppgifter om inspekterat fordon (typ och nationalitet) (*) |
| --- | --- |

13.

Uppgifter om inspekterat fordon (typ och nationalitet) (*)

| 14. | Identifiering av dragbil (registreringsnummer) (*) |
| --- | --- |

14.

Identifiering av dragbil (registreringsnummer) (*)

| 15. | Identifiering av släp (registreringsnummer) (*) |
| --- | --- |

15.

Identifiering av släp (registreringsnummer) (*)

| 16. | Uppgift om ägare (namn, nationalitet och adress) (*) |
| --- | --- |

16.

Uppgift om ägare (namn, nationalitet och adress) (*)

| 17. | Uppgifter om förare (namn, nationalitet och adress) (*) |
| --- | --- |

17.

Uppgifter om förare (namn, nationalitet och adress) (*)

| 18. | Inspektion av dokument som avser fiskeriprodukter (*) |
| --- | --- |

18.

Inspektion av dokument som avser fiskeriprodukter (*)

| 19. | Fiskeriprodukter vägda före transport (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde, identifiering av ursprungsfartyg) (*) |
| --- | --- |

19.

Fiskeriprodukter vägda före transport (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde, identifiering av ursprungsfartyg) (*)

| 20. | Fordonets destination (*) |
| --- | --- |

20.

Fordonets destination (*)

| 21. | Uppgifter om transportdokument |
| --- | --- |

21.

Uppgifter om transportdokument

| 22. | Elektronisk överföring av transportdokumentet till flaggmedlemsstaten |
| --- | --- |

22.

Elektronisk överföring av transportdokumentet till flaggmedlemsstaten

| 23. | Ursprungsfartygets fiskeloggbok åtföljer transportdokumentet |
| --- | --- |

23.

Ursprungsfartygets fiskeloggbok åtföljer transportdokumentet

| 24. | Elektronisk överföring av ursprungsfartygets fiskeloggbok till flaggmedlemsstaten |
| --- | --- |

24.

Elektronisk överföring av ursprungsfartygets fiskeloggbok till flaggmedlemsstaten

| 25. | Andra fångstdokument som åtföljer transportdokumentet (fångstintyg) |
| --- | --- |

25.

Andra fångstdokument som åtföljer transportdokumentet (fångstintyg)

| 26. | Transportdokument mottaget före ankomst av den medlemsstat där landning eller saluföring sker |
| --- | --- |

26.

Transportdokument mottaget före ankomst av den medlemsstat där landning eller saluföring sker

| 27. | Uppgifter om landningsdeklarationer |
| --- | --- |

27.

Uppgifter om landningsdeklarationer

| 28. | Uppgifter om deklarationer om övertagande |
| --- | --- |

28.

Uppgifter om deklarationer om övertagande

| 29. | Korskontroll av deklaration om övertagande och landningsdeklaration |
| --- | --- |

29.

Korskontroll av deklaration om övertagande och landningsdeklaration

| 30. | Uppgifter om avräkningsnota eller fakturor |
| --- | --- |

30.

Uppgifter om avräkningsnota eller fakturor

| 31. | Märkning för spårbarhet |
| --- | --- |

31.

Märkning för spårbarhet

| 32. | Stickprovsvägning av lådor/containrar |
| --- | --- |

32.

Stickprovsvägning av lådor/containrar

| 33. | Vägningssystem kalibrerade och förseglade |
| --- | --- |

33.

Vägningssystem kalibrerade och förseglade

| 34. | Vägningsjournal |
| --- | --- |

34.

Vägningsjournal

| 35. | Fordon eller container har förseglats |
| --- | --- |

35.

Fordon eller container har förseglats

| 36. | Uppgifter om försegling har noterats på transportdokumentet |
| --- | --- |

36.

Uppgifter om försegling har noterats på transportdokumentet

| 37. | Inspektionsmyndighet som anbringat förseglingarna (*) |
| --- | --- |

37.

Inspektionsmyndighet som anbringat förseglingarna (*)

| 38. | Förseglingarnas skick (*) |
| --- | --- |

38.

Förseglingarnas skick (*)

| 39. | Överträdelser och observationer (*) |
| --- | --- |

39.

Överträdelser och observationer (*)

| 40. | Fiskeriprodukter transporterade före vägning (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde, identifiering av ursprungsfartyg) (*) |
| --- | --- |

40.

Fiskeriprodukter transporterade före vägning (arter, kvantiteter i produktvikt, även för fisk som inte uppfyller storlekskraven, presentationsform, fångstområde, identifiering av ursprungsfartyg) (*)

| 41. | Fordonets destination (*) |
| --- | --- |

41.

Fordonets destination (*)

| 42. | Uppgifter om transportdokument |
| --- | --- |

42.

Uppgifter om transportdokument

| 43. | Elektronisk överföring av transportdokumentet till flaggmedlemsstaten |
| --- | --- |

43.

Elektronisk överföring av transportdokumentet till flaggmedlemsstaten

| 44. | Ursprungsfartygets fiskeloggbok åtföljer transportdokumentet |
| --- | --- |

44.

Ursprungsfartygets fiskeloggbok åtföljer transportdokumentet

| 45. | Elektronisk överföring av ursprungsfartygets fiskeloggbok till flaggmedlemsstaten |
| --- | --- |

45.

Elektronisk överföring av ursprungsfartygets fiskeloggbok till flaggmedlemsstaten

| 46. | Transportdokument mottaget före ankomst av den medlemsstat där landning eller saluföring sker |
| --- | --- |

46.

Transportdokument mottaget före ankomst av den medlemsstat där landning eller saluföring sker

| 47. | Uppgifter om landningsdeklarationer |
| --- | --- |

47.

Uppgifter om landningsdeklarationer

| 48. | Vägning av fiskeriprodukter vid ankomst till destinationsorten under observation av medlemsstatens behöriga myndigheter |
| --- | --- |

48.

Vägning av fiskeriprodukter vid ankomst till destinationsorten under observation av medlemsstatens behöriga myndigheter

| 49. | Uppgifter om registrerad köpare, auktionsinrättning eller andra organ eller personer som ansvarar för den första saluföringen av fiskeriprodukter (namn, nationalitet och adress) (*) |
| --- | --- |

49.

Uppgifter om registrerad köpare, auktionsinrättning eller andra organ eller personer som ansvarar för den första saluföringen av fiskeriprodukter (namn, nationalitet och adress) (*)

| 50. | Fordon eller container har förseglats |
| --- | --- |

50.

Fordon eller container har förseglats

| 51. | Uppgifter om försegling har noterats på transportdokumentet |
| --- | --- |

51.

Uppgifter om försegling har noterats på transportdokumentet

| 52. | Inspektionsmyndighet som anbringat förseglingarna (*) |
| --- | --- |

52.

Inspektionsmyndighet som anbringat förseglingarna (*)

| 53. | Förseglingarnas skick (*) |
| --- | --- |

53.

Förseglingarnas skick (*)

| 54. | Överträdelser och observationer (*) |
| --- | --- |

54.

Överträdelser och observationer (*)

| 55. | Inspektörens kommentarer (*) |
| --- | --- |

55.

Inspektörens kommentarer (*)

| 56. | Transportörens kommentarer (*) |
| --- | --- |

56.

Transportörens kommentarer (*)

| 57. | Åtgärd(er) som vidtagits (*) |
| --- | --- |

57.

Åtgärd(er) som vidtagits (*)

| 58. | Inspektörens underskrift (*) |
| --- | --- |

58.

Inspektörens underskrift (*)

| 59. | Transportörens underskrift (*) |
| --- | --- |

59.

Transportörens underskrift (*)

---

(1)  Obligatoriska uppgifter som ska samlas in och registreras i databasen i enlighet med artikel 118 i denna förordning

1

(2)  Obligatoriska uppgifter som ska samlas in och registreras i databasen i enlighet med artikel 118 i denna förordning

2

(3)  Kompletterande uppgift för hamnstatsinspektion

3

(4)  Obligatoriska uppgifter som ska samlas in och registreras i databasen i enlighet med artikel 118 i denna förordning

4

(5)  Kompletterande uppgift för hamnstatsinspektion

5

(6)  Obligatoriska uppgifter som ska samlas in och registreras i databasen i enlighet med artikel 118 i denna förordning

6

(7)  Obligatoriska uppgifter som ska samlas in och registreras i databasen i enlighet med artikel 118 i denna förordning”

7

---

BILAGA VIII

”BILAGA XXX

PRICKAR VID ALLVARLIGA ÖVERTRÄDELSER

| Nr | Allvarlig överträdelse | Prickar |
| --- | --- | --- |
| 1 | Underlåtelse att fullgöra skyldigheten att registrera och rapportera fångst eller fångstrelaterade uppgifter, däribland uppgifter som ska sändas med satellitbaserat kontrollsystem för fartyg

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 b i förordning (EG) nr 1005/2008). | 3 |
| 2 | Användning av förbjudna fiskeredskap eller fiskeredskap som inte uppfyller kraven i unionslagstiftningen

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 e i förordning (EG) nr 1005/2008). | 4 |
| 3 | Förfalskning eller döljande av registrerings- eller identitetsuppgifter eller av andra typer av märkningar

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 f i förordning (EG) nr 1005/2008). | 5 |
| 4 | Döljande, förändring eller bortskaffande av bevis som behövs vid en undersökning

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 g i förordning (EG) nr 1005/2008). | 5 |
| 5 | Ombordtagande, omlastning eller landning av fisk som inte uppfyller storlekskraven, i strid med gällande lagstiftning, eller ej fullgjorda skyldigheter att landa fisk som inte uppfyller storlekskraven

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 i i förordning (EG) nr 1005/2008). | 5 |
| 6 | Fiskeverksamhet som bedrivs i ett område som omfattas av en regional fiskeriorganisation och sker på ett sätt som är oförenligt med eller står i strid med den organisationens bevarande- och förvaltningsåtgärder

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 k i förordning (EG) nr 1005/2008). | 5 |
| 7 | Fiske utan giltig licens eller giltigt godkännande eller tillstånd som utfärdats av den berörda flaggstaten eller kuststaten

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 a i förordning (EG) nr 1005/2008). | 7 |
| 8 | Fiske i ett avstängt område eller under fredningstid, utan kvoter eller efter det att kvoterna uttömts, eller under en fastställd djupbegränsning

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 c i förordning (EG) nr 1005/2008). | 6 |
| 9 | Riktat fiske mot ett bestånd som omfattas av ett moratorium eller ett fiskeförbud

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 d i förordning (EG) nr 1005/2008). | 7 |
| 10 | Hindrande av tjänstemännens arbete i samband med att de kontrollerar att tillämpliga bevarande- och förvaltningsåtgärder efterlevs, eller hindrande av observatörernas arbete i samband med att de kontrollerar att tillämplig EU-lagstiftning efterlevs

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 h i förordning (EG) nr 1005/2008). | 7 |
| 11 | Omlastning eller deltagande i gemensamma fiskeinsatser med andra fiskefartyg som bevisligen har deltagit i IUU-fiske i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2008, främst fartyg som ingår i de förteckningar över IUU-fartyg som har upprättats av Europeiska unionen eller en regional fiskeriorganisation, eller stöd eller leveranser till sådana fartyg

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 j i förordning (EG) nr 1005/2008). | 7 |
| 12 | Användning av ett fiskefartyg som inte har någon nationalitet och därför är statslöst enligt internationell rätt

  (Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 l i förordning (EG) nr 1005/2008).” | 7 |

Nr

Allvarlig överträdelse

Prickar

1

Underlåtelse att fullgöra skyldigheten att registrera och rapportera fångst eller fångstrelaterade uppgifter, däribland uppgifter som ska sändas med satellitbaserat kontrollsystem för fartyg

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 b i förordning (EG) nr 1005/2008).

3

2

Användning av förbjudna fiskeredskap eller fiskeredskap som inte uppfyller kraven i unionslagstiftningen

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 e i förordning (EG) nr 1005/2008).

4

3

Förfalskning eller döljande av registrerings- eller identitetsuppgifter eller av andra typer av märkningar

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 f i förordning (EG) nr 1005/2008).

5

4

Döljande, förändring eller bortskaffande av bevis som behövs vid en undersökning

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 g i förordning (EG) nr 1005/2008).

5

5

Ombordtagande, omlastning eller landning av fisk som inte uppfyller storlekskraven, i strid med gällande lagstiftning, eller ej fullgjorda skyldigheter att landa fisk som inte uppfyller storlekskraven

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 i i förordning (EG) nr 1005/2008).

5

6

Fiskeverksamhet som bedrivs i ett område som omfattas av en regional fiskeriorganisation och sker på ett sätt som är oförenligt med eller står i strid med den organisationens bevarande- och förvaltningsåtgärder

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 k i förordning (EG) nr 1005/2008).

5

7

Fiske utan giltig licens eller giltigt godkännande eller tillstånd som utfärdats av den berörda flaggstaten eller kuststaten

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 a i förordning (EG) nr 1005/2008).

7

8

Fiske i ett avstängt område eller under fredningstid, utan kvoter eller efter det att kvoterna uttömts, eller under en fastställd djupbegränsning

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 c i förordning (EG) nr 1005/2008).

6

9

Riktat fiske mot ett bestånd som omfattas av ett moratorium eller ett fiskeförbud

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 d i förordning (EG) nr 1005/2008).

7

10

Hindrande av tjänstemännens arbete i samband med att de kontrollerar att tillämpliga bevarande- och förvaltningsåtgärder efterlevs, eller hindrande av observatörernas arbete i samband med att de kontrollerar att tillämplig EU-lagstiftning efterlevs

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 h i förordning (EG) nr 1005/2008).

7

11

Omlastning eller deltagande i gemensamma fiskeinsatser med andra fiskefartyg som bevisligen har deltagit i IUU-fiske i enlighet med förordning (EG) nr 1005/2008, främst fartyg som ingår i de förteckningar över IUU-fartyg som har upprättats av Europeiska unionen eller en regional fiskeriorganisation, eller stöd eller leveranser till sådana fartyg

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 j i förordning (EG) nr 1005/2008).

7

12

Användning av ett fiskefartyg som inte har någon nationalitet och därför är statslöst enligt internationell rätt

(Artikel 90.1 i kontrollförordningen jämförd med artikel 42.1 a och artikel 3.1 l i förordning (EG) nr 1005/2008).”

7

---

| 31.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 287/52 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 287/52

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1963

av den 30 oktober 2015

om införande av en slutgiltig antidumpningstull och slutgiltigt uttag av den preliminära tull som införts på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), särskilt artikel 9.4, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDET

1.1   Provisoriska åtgärder

| (1) | Den 22 maj 2015 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom genomförandeförordning (EU) 2015/787 (nedan kallad förordningen om preliminär tull) (2) en preliminär antidumpningstull på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad det berörda landet eller Kina) samt acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar. |
| --- | --- |

(1)

Den 22 maj 2015 införde Europeiska kommissionen (nedan kallad kommissionen) genom genomförandeförordning (EU) 2015/787 (nedan kallad förordningen om preliminär tull) (2) en preliminär antidumpningstull på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad det berörda landet eller Kina) samt acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar.

| (2) | Undersökningen inleddes den 4 september 2014 till följd av ett klagomål som ingavs den 22 juli 2014 av Celanese Sales Germany GmbH (nedan kallad klaganden). Klaganden hade tidigare namnet Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH tills företaget bytte namn den 1 augusti 2015. Klaganden är den enda unionstillverkaren av acesulfamkalium (eller ”Ace-K”), och svarar därmed för 100 % av unionens totala produktion av Ace-K. |
| --- | --- |

(2)

Undersökningen inleddes den 4 september 2014 till följd av ett klagomål som ingavs den 22 juli 2014 av Celanese Sales Germany GmbH (nedan kallad klaganden). Klaganden hade tidigare namnet Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH tills företaget bytte namn den 1 augusti 2015. Klaganden är den enda unionstillverkaren av acesulfamkalium (eller ”Ace-K”), och svarar därmed för 100 % av unionens totala produktion av Ace-K.

| (3) | Som anges i skäl 16 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden 1 juli 2013–30 juni 2014 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(3)

Som anges i skäl 16 i förordningen om provisorisk tull omfattade undersökningen av dumpning och skada perioden 1 juli 2013–30 juni 2014 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de tendenser som är av betydelse för fastställandet av skada omfattade perioden från och med den 1 januari 2011 och fram till slutet av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

1.2   Efterföljande förfarande

| (4) | Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en preliminär antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära resultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta. |
| --- | --- |

(4)

Efter det att de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa en preliminär antidumpningstull hade meddelats (nedan kallat det preliminära meddelandet av uppgifter), lämnade flera berörda parter skriftliga synpunkter på de preliminära resultaten. De parter som begärde att bli hörda gavs möjlighet till detta.

| (5) | Klaganden begärde att bli hörd av förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. Hearingen ägde rum den 8 juli 2015. Klaganden bestred de preliminära slutsatserna i flera avseenden, särskilt med beaktande av de anpassningar som gjorts i beräkningen av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(5)

Klaganden begärde att bli hörd av förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden. Hearingen ägde rum den 8 juli 2015. Klaganden bestred de preliminära slutsatserna i flera avseenden, särskilt med beaktande av de anpassningar som gjorts i beräkningen av dumpnings- och skademarginalerna.

| (6) | Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter, och ändrade där så var lämpligt de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen beaktade de berörda parternas muntliga och skriftliga synpunkter, och ändrade där så var lämpligt de preliminära undersökningsresultaten i enlighet med dessa.

| (7) | Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av Ace-K med ursprung i Kina och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutgiltiga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. På begäran av klaganden genomfördes ytterligare en utfrågning med förhörsombudet den 22 september 2015. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen informerade alla parter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att införa en slutgiltig antidumpningstull på import av Ace-K med ursprung i Kina och att slutgiltigt ta ut de belopp för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära tullen (nedan kallat det slutgiltiga meddelandet av uppgifter). Alla parter beviljades även en tidsfrist inom vilken de kunde lämna synpunkter på det slutgiltiga meddelandet av uppgifter. På begäran av klaganden genomfördes ytterligare en utfrågning med förhörsombudet den 22 september 2015.

| (8) | Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(8)

Synpunkterna från de berörda parterna övervägdes och togs i beaktande där så var lämpligt.

1.3   Urvalsförfarande

| (9) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på att stickprov inte gjordes på grund av att antalet icke-närstående importörer och exporterande tillverkare i Kina som gav sig till känna var begränsat, bekräftas de preliminära undersökningsresultat som anges i skälen 7–11 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(9)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på att stickprov inte gjordes på grund av att antalet icke-närstående importörer och exporterande tillverkare i Kina som gav sig till känna var begränsat, bekräftas de preliminära undersökningsresultat som anges i skälen 7–11 i förordningen om preliminär tull.

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (10) | Den berörda produkten, såsom den definieras i skäl 17 i förordningen om preliminär tull, är acesulfamkalium (kaliumsalt av 6-metyl-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid; CAS-nr 55589-62-3) med ursprung i Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (Taric-nummer 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 och ex 3824 90 96. |
| --- | --- |

(10)

Den berörda produkten, såsom den definieras i skäl 17 i förordningen om preliminär tull, är acesulfamkalium (kaliumsalt av 6-metyl-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid; CAS-nr 55589-62-3) med ursprung i Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (Taric-nummer 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 och ex 3824 90 96.

| (11) | Såsom förklaras i skäl 18 i förordningen om preliminär tull används Ace-K som syntetiskt sötningsmedel i ett brett spektrum av tillämpningar, t.ex. i livsmedel, drycker och farmaceutiska produkter. |
| --- | --- |

(11)

Såsom förklaras i skäl 18 i förordningen om preliminär tull används Ace-K som syntetiskt sötningsmedel i ett brett spektrum av tillämpningar, t.ex. i livsmedel, drycker och farmaceutiska produkter.

| (12) | Efter införandet av provisoriska åtgärder uttryckte tullmyndigheter i olika medlemsstater och Schweiz farhågor över svårigheter med genomförandet på grund av att Ace-K i beredningar och/eller blandningar preliminärt tas med i definitionen av den berörda produkten. Undersökningen visade att sådana beredningar och/eller blandningar som innehöll Ace-K i själva verket inte importerades under undersökningsperioden. Kommissionen drog slutsatsen att eftersom det inte fanns någon import, borde beredningar och blandningar inte ingå i definitionen av den berörda produkten. Detta klargörande påverkar inte undersökningsresultaten rörande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse. Även om kommissionen under undersökningen fastställde vissa verksamheter med anknytning till unionstillverkarens utveckling av en blandning, uteslöts effekterna av dessa från analysen redan i det preliminära skedet på grund av sin undantagskaraktär. Klargörandet avser därför endast Ace-K i beredningar och/eller blandningar och påverkar inte förfarandets räckvidd eller de preliminära resultaten rörande dumpning och skada i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(12)

Efter införandet av provisoriska åtgärder uttryckte tullmyndigheter i olika medlemsstater och Schweiz farhågor över svårigheter med genomförandet på grund av att Ace-K i beredningar och/eller blandningar preliminärt tas med i definitionen av den berörda produkten. Undersökningen visade att sådana beredningar och/eller blandningar som innehöll Ace-K i själva verket inte importerades under undersökningsperioden. Kommissionen drog slutsatsen att eftersom det inte fanns någon import, borde beredningar och blandningar inte ingå i definitionen av den berörda produkten. Detta klargörande påverkar inte undersökningsresultaten rörande dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse. Även om kommissionen under undersökningen fastställde vissa verksamheter med anknytning till unionstillverkarens utveckling av en blandning, uteslöts effekterna av dessa från analysen redan i det preliminära skedet på grund av sin undantagskaraktär. Klargörandet avser därför endast Ace-K i beredningar och/eller blandningar och påverkar inte förfarandets räckvidd eller de preliminära resultaten rörande dumpning och skada i någon större utsträckning.

| (13) | Med tanke på de avsevärda svårigheter vid genomförandet som tullmyndigheterna rapporterat, gjorde potentiella risker gällande kontrollen av efterlevnaden kopplade till omvandlingen av rena former av Ace-K i beredningar och/eller blandningar att det inte var motiverat att låta dem ingå i undersökningen. Att låta beredningar och blandningar ingå i undersökningen är därför inte lämpligt. |
| --- | --- |

(13)

Med tanke på de avsevärda svårigheter vid genomförandet som tullmyndigheterna rapporterat, gjorde potentiella risker gällande kontrollen av efterlevnaden kopplade till omvandlingen av rena former av Ace-K i beredningar och/eller blandningar att det inte var motiverat att låta dem ingå i undersökningen. Att låta beredningar och blandningar ingå i undersökningen är därför inte lämpligt.

| (14) | Definitionen av den berörda produkten bör därför förtydligas så att den enbart hänvisar till acesulfamkalium (kaliumsalt av 6-metyl-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid; CAS-nr 55589-62-3) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den undersökta produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2934 99 90 (Taric-nummer 2934999021) (nedan kallad den berörda produkten). Acesulfamkalium benämns ofta också som Acesulfame K eller Ace-K. Om en preliminär antidumpningstull på sådana beredningar och/eller blandningar har införts, bör de frisläppas. |
| --- | --- |

(14)

Definitionen av den berörda produkten bör därför förtydligas så att den enbart hänvisar till acesulfamkalium (kaliumsalt av 6-metyl-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid; CAS-nr 55589-62-3) med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den undersökta produkten) som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2934 99 90 (Taric-nummer 2934999021) (nedan kallad den berörda produkten). Acesulfamkalium benämns ofta också som Acesulfame K eller Ace-K. Om en preliminär antidumpningstull på sådana beredningar och/eller blandningar har införts, bör de frisläppas.

| (15) | Kommissionen har inte fått in några synpunkter i fråga om detta. Följaktligen bekräftas slutsatserna i skäl 19 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(15)

Kommissionen har inte fått in några synpunkter i fråga om detta. Följaktligen bekräftas slutsatserna i skäl 19 i förordningen om provisorisk tull.

3.   DUMPNING

3.1   Normalvärde

| (16) | Ingen av de kinesiska tillverkarna av Ace-K begärde marknadsekonomisk behandling och därför kunde deras försäljningspriser på hemmamarknaden eller deras tillverkningskostnader inte användas för att fastställa normalvärdet. Under undersökningsperioden tillverkades Ace-K endast i Kina och unionen. Normalvärdet kunde därför inte fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen. |
| --- | --- |

(16)

Ingen av de kinesiska tillverkarna av Ace-K begärde marknadsekonomisk behandling och därför kunde deras försäljningspriser på hemmamarknaden eller deras tillverkningskostnader inte användas för att fastställa normalvärdet. Under undersökningsperioden tillverkades Ace-K endast i Kina och unionen. Normalvärdet kunde därför inte fastställas på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett tredjeland med marknadsekonomi eller priset från ett sådant tredjeland till andra länder, inbegripet unionen.

| (17) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet därför bestämmas ”på någon annan skälig grund”. |
| --- | --- |

(17)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen måste normalvärdet därför bestämmas ”på någon annan skälig grund”.

| (18) | Kommissionen använde därför som utgångspunkt för fastställandet av normalvärdet det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, dvs. unionsindustrins försäljningspris i unionen, och därefter justerade man detta pris för att avlägsna effekten av tre faktorer som gällde bara för unionsindustrin och som återspeglade särskilda prisbildningsmönster och verksamheter kopplade till den annorlunda och mycket specifika produkten som utvecklats av klaganden. |
| --- | --- |

(18)

Kommissionen använde därför som utgångspunkt för fastställandet av normalvärdet det pris som faktiskt betalats eller ska betalas i unionen för den likadana produkten, dvs. unionsindustrins försäljningspris i unionen, och därefter justerade man detta pris för att avlägsna effekten av tre faktorer som gällde bara för unionsindustrin och som återspeglade särskilda prisbildningsmönster och verksamheter kopplade till den annorlunda och mycket specifika produkten som utvecklats av klaganden.

| (19) | Undersökningen visade i fråga om prissättningen av den berörda produkten i det aktuella fallet att det verkligen fanns särskilda prisbildningsmönster kopplade till kvantiteter och typer av kunder, kvalitetsskillnader samt extraordinära kostnader kopplade till en ny, annorlunda och mycket specifik produkt utvecklad av klaganden. Kommissionen införde därför relevanta anpassningar för att avspegla dessa särskilda mönster och fastställa normalvärdet på skälig grund. |
| --- | --- |

(19)

Undersökningen visade i fråga om prissättningen av den berörda produkten i det aktuella fallet att det verkligen fanns särskilda prisbildningsmönster kopplade till kvantiteter och typer av kunder, kvalitetsskillnader samt extraordinära kostnader kopplade till en ny, annorlunda och mycket specifik produkt utvecklad av klaganden. Kommissionen införde därför relevanta anpassningar för att avspegla dessa särskilda mönster och fastställa normalvärdet på skälig grund.

| (20) | Klaganden invände mot dessa anpassningar av priserna för att fastställa normalvärdet, och hävdade att de var olämpliga enligt villkoren i artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Klaganden invände mot dessa anpassningar av priserna för att fastställa normalvärdet, och hävdade att de var olämpliga enligt villkoren i artikel 2.10 i grundförordningen.

| (21) | Kommentarerna ovan gör att kommissionens strategi jämfört med den situation som beskrivs i förordningen om preliminär tull måste förtydligas. Med hänvisning till skälen 26 och 27 i förordningen om preliminär tull, bör det klargöras att de tre anpassningar som beskrivs nedan i skälen 23–38 har gjorts som en del av fastställandet av normalvärdet ”på någon annan skälig grund” i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Det gällde alltså inte att justera till ett normalvärde som jämförelse med exportpriset, utan snarare att uppnå ett normalvärde på skälig grund i avsaknad av ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi som kunde användas som jämförbart land. Unionsindustrins priser användes endast som utgångspunkt för arbetet med att fastställa ett rimligt normalvärde och anpassningarna var nödvändiga för att komma fram till ett sådant rimligt normalvärde. |
| --- | --- |

(21)

Kommentarerna ovan gör att kommissionens strategi jämfört med den situation som beskrivs i förordningen om preliminär tull måste förtydligas. Med hänvisning till skälen 26 och 27 i förordningen om preliminär tull, bör det klargöras att de tre anpassningar som beskrivs nedan i skälen 23–38 har gjorts som en del av fastställandet av normalvärdet ”på någon annan skälig grund” i enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen. Det gällde alltså inte att justera till ett normalvärde som jämförelse med exportpriset, utan snarare att uppnå ett normalvärde på skälig grund i avsaknad av ett lämpligt tredjeland med marknadsekonomi som kunde användas som jämförbart land. Unionsindustrins priser användes endast som utgångspunkt för arbetet med att fastställa ett rimligt normalvärde och anpassningarna var nödvändiga för att komma fram till ett sådant rimligt normalvärde.

| (22) | Påståendet om att det saknas rättslig grund för dessa anpassningar avvisas därför. |
| --- | --- |

(22)

Påståendet om att det saknas rättslig grund för dessa anpassningar avvisas därför.

3.1.1   Anpassningar rörande handelsled

| (23) | Även om klaganden godtog att en anpassning var motiverad eftersom exportförsäljningen från Kina huvudsakligen skedde till handlare i unionen medan unionstillverkarnas försäljning främst skedde till slutanvändare, ifrågasatte klaganden, efter det preliminära meddelandet av uppgifter, omfattningen av den anpassning som gjorts för att komma fram till ett normalvärde i handelsledet. På grund av den begränsade försäljningen till distributörer enligt unionsindustrins försäljningsuppgifter, kunde dessa uppgifter inte användas för att fastställa en lämplig anpassningsgrad för dessa skillnader i handelsled och anpassningsgraden beräknades därför preliminärt på grundval av prisskillnaden mellan den kinesiska försäljningen till handlare och till slutanvändare. Klaganden ansåg inte att detta var en lämplig grund och hävdade att anpassningsgraden i handelsledet borde ha fastställts mot bakgrund av bruttomarginalen hos de tre stora unionsdistributörerna inom branschen för livsmedelsingredienser som alla distribuerar Ace-K. |
| --- | --- |

(23)

Även om klaganden godtog att en anpassning var motiverad eftersom exportförsäljningen från Kina huvudsakligen skedde till handlare i unionen medan unionstillverkarnas försäljning främst skedde till slutanvändare, ifrågasatte klaganden, efter det preliminära meddelandet av uppgifter, omfattningen av den anpassning som gjorts för att komma fram till ett normalvärde i handelsledet. På grund av den begränsade försäljningen till distributörer enligt unionsindustrins försäljningsuppgifter, kunde dessa uppgifter inte användas för att fastställa en lämplig anpassningsgrad för dessa skillnader i handelsled och anpassningsgraden beräknades därför preliminärt på grundval av prisskillnaden mellan den kinesiska försäljningen till handlare och till slutanvändare. Klaganden ansåg inte att detta var en lämplig grund och hävdade att anpassningsgraden i handelsledet borde ha fastställts mot bakgrund av bruttomarginalen hos de tre stora unionsdistributörerna inom branschen för livsmedelsingredienser som alla distribuerar Ace-K.

| (24) | Kommissionen godtog att det i förevarande fall är mer lämpligt att beräkna anpassningsgraden på grundval av bruttomarginalerna hos relevanta distributörer. Den metod som föreslagits av klaganden är dock bristfällig eftersom endast en av de distributörer som klaganden nämner samarbetade och uppgifterna rörde alla produkter som säljs av dessa importörer, av vilka de flesta inte är berörd produkt. Kommissionen anpassade därför den föreslagna metoden så att enbart uppgifter som kontrollerades under undersökningen och som rörde Ace-K togs med. Kommissionen fastställde därför bruttomarginalen för samtliga samarbetsvilliga importörer. Denna marginal avser endast distributionen av Ace-K. Ändringen av metoden ledde till en ändring av anpassningsgraden i handelsledet jämfört med den som användes i det preliminära skedet. Anpassningsgraden återspeglas i dumpningsmarginalen i tabellen under skäl 53 nedan. |
| --- | --- |

(24)

Kommissionen godtog att det i förevarande fall är mer lämpligt att beräkna anpassningsgraden på grundval av bruttomarginalerna hos relevanta distributörer. Den metod som föreslagits av klaganden är dock bristfällig eftersom endast en av de distributörer som klaganden nämner samarbetade och uppgifterna rörde alla produkter som säljs av dessa importörer, av vilka de flesta inte är berörd produkt. Kommissionen anpassade därför den föreslagna metoden så att enbart uppgifter som kontrollerades under undersökningen och som rörde Ace-K togs med. Kommissionen fastställde därför bruttomarginalen för samtliga samarbetsvilliga importörer. Denna marginal avser endast distributionen av Ace-K. Ändringen av metoden ledde till en ändring av anpassningsgraden i handelsledet jämfört med den som användes i det preliminära skedet. Anpassningsgraden återspeglas i dumpningsmarginalen i tabellen under skäl 53 nedan.

| (25) | En kinesisk exporterande tillverkare kommenterade det faktum att de inte hade informerats om den preliminära anpassningsgraden för olikheter i handelsled. Anpassningsgraden är inte längre relevant, eftersom den ersatts, vilket förklaras i skäl 24 ovan. Eftersom den preliminära anpassningen baserades på uppgifter från två samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare med försäljning till såväl handlare och användare, avser det exakta beloppet konfidentiella affärsuppgifter och kan inte lämnas ut. |
| --- | --- |

(25)

En kinesisk exporterande tillverkare kommenterade det faktum att de inte hade informerats om den preliminära anpassningsgraden för olikheter i handelsled. Anpassningsgraden är inte längre relevant, eftersom den ersatts, vilket förklaras i skäl 24 ovan. Eftersom den preliminära anpassningen baserades på uppgifter från två samarbetsvilliga kinesiska exporterande tillverkare med försäljning till såväl handlare och användare, avser det exakta beloppet konfidentiella affärsuppgifter och kan inte lämnas ut.

3.1.2   Anpassning för kvalitetsskillnad och marknadens uppfattning om detta

| (26) | När det gäller anpassning beroende på kvaliteten hävdade klaganden att det inte fanns någon kvalitetsskillnad mellan den kinesiska produkten och den likadana produkt som tillverkas av unionstillverkaren och att någon anpassning följaktligen inte var berättigad. Klaganden ifrågasatte vidare om de bevis som kommissionen, vid fastställandet av normalvärdet, hade som grundval för att återspegla kvalitetsskillnader och uppfattningen av dessa på marknaden var representativa. |
| --- | --- |

(26)

När det gäller anpassning beroende på kvaliteten hävdade klaganden att det inte fanns någon kvalitetsskillnad mellan den kinesiska produkten och den likadana produkt som tillverkas av unionstillverkaren och att någon anpassning följaktligen inte var berättigad. Klaganden ifrågasatte vidare om de bevis som kommissionen, vid fastställandet av normalvärdet, hade som grundval för att återspegla kvalitetsskillnader och uppfattningen av dessa på marknaden var representativa.

| (27) | I detta sammanhang bör det understrykas att det fanns flera inlagor som indikerade att det fanns kvalitetsskillnader eller att marknaden uppfattade att det fanns kvalitetsskillnader mellan den kinesiska produkten och den likadana produkten i unionen. Faktum är att information som lämnats av klaganden i klagomålet och på klagandens egen webbplats tydligt visar att det fanns en kvalitetsskillnad. Vissa inlagor, mestadels av begränsad natur, innehöll testrapporter och skriftliga synpunkter från berörda parter. Därför anses de bevis som ligger till grund för kommissionens slutsats att det fanns en faktisk eller uppfattad skillnad i kvalitet mellan den importerade produkten och Ace-K som tillverkas av unionstillverkaren vara tillräckliga. |
| --- | --- |

(27)

I detta sammanhang bör det understrykas att det fanns flera inlagor som indikerade att det fanns kvalitetsskillnader eller att marknaden uppfattade att det fanns kvalitetsskillnader mellan den kinesiska produkten och den likadana produkten i unionen. Faktum är att information som lämnats av klaganden i klagomålet och på klagandens egen webbplats tydligt visar att det fanns en kvalitetsskillnad. Vissa inlagor, mestadels av begränsad natur, innehöll testrapporter och skriftliga synpunkter från berörda parter. Därför anses de bevis som ligger till grund för kommissionens slutsats att det fanns en faktisk eller uppfattad skillnad i kvalitet mellan den importerade produkten och Ace-K som tillverkas av unionstillverkaren vara tillräckliga.

| (28) | De produktspecifikationer som samlades in under kontrollbesöken hos unionsindustrin och tillverkare och importörer i Kina bekräftade denna kvalitetsskillnad eftersom de avslöjade betydande skillnader i fråga om renhetsnormer mellan den produkt som säljs av klaganden och den produkt som såldes av de exporterande tillverkarna. En anpassning är därför motiverad. |
| --- | --- |

(28)

De produktspecifikationer som samlades in under kontrollbesöken hos unionsindustrin och tillverkare och importörer i Kina bekräftade denna kvalitetsskillnad eftersom de avslöjade betydande skillnader i fråga om renhetsnormer mellan den produkt som säljs av klaganden och den produkt som såldes av de exporterande tillverkarna. En anpassning är därför motiverad.

| (29) | När det gäller storleken på anpassningen grundar den sig på den enda kvantifieringen av kvalitetsskillnaden i den begränsade dokumentation som lämnats in av unionsindustrin. Kommissionen konstaterade också att kostnaderna för att testa och förbättra kvalitetsnormerna på den Ace-K som säljs av en kinesisk tillverkare, vilket bekräftats vid kontroller på plats hos den samarbetsvilliga importören, är ungefär av samma storlek som kommissionens anpassning, vilket visar att nivån på anpassningen är rimlig. |
| --- | --- |

(29)

När det gäller storleken på anpassningen grundar den sig på den enda kvantifieringen av kvalitetsskillnaden i den begränsade dokumentation som lämnats in av unionsindustrin. Kommissionen konstaterade också att kostnaderna för att testa och förbättra kvalitetsnormerna på den Ace-K som säljs av en kinesisk tillverkare, vilket bekräftats vid kontroller på plats hos den samarbetsvilliga importören, är ungefär av samma storlek som kommissionens anpassning, vilket visar att nivån på anpassningen är rimlig.

| (30) | En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att kvaliteten på dess Ace-K inte bara är lägre än hos unionstillverkarens produkter, utan även i förhållande till dess två kinesiska konkurrenter. Tillverkaren hävdade att den anpassning som gjorts för dess produkt därför borde vara högre. Bevis som stödjer det utgjordes av provningsrapporter där företagets produkt jämfördes med produkten från en annan kinesisk samarbetsvillig exporterande tillverkare och en försäkran från en importör i unionen. Denne importör sade sig ha köpt den berörda produkten från just denna kinesiska tillverkare till ett lägre pris, eftersom produkten påstås vara av lägre kvalitet jämfört med motsvarande produkt från dess kinesiska konkurrent. |
| --- | --- |

(30)

En kinesisk exporterande tillverkare hävdade att kvaliteten på dess Ace-K inte bara är lägre än hos unionstillverkarens produkter, utan även i förhållande till dess två kinesiska konkurrenter. Tillverkaren hävdade att den anpassning som gjorts för dess produkt därför borde vara högre. Bevis som stödjer det utgjordes av provningsrapporter där företagets produkt jämfördes med produkten från en annan kinesisk samarbetsvillig exporterande tillverkare och en försäkran från en importör i unionen. Denne importör sade sig ha köpt den berörda produkten från just denna kinesiska tillverkare till ett lägre pris, eftersom produkten påstås vara av lägre kvalitet jämfört med motsvarande produkt från dess kinesiska konkurrent.

| (31) | Detta påstående godtogs inte, eftersom provningsrapporterna var daterade före undersökningsperioden. Kvaliteten på den berörda produkten från den kinesiska exporterande tillverkaren kan mycket väl ha förbättrats sedan dess. Även om påståendet om sämre kvalitet gällde båda de andra två samarbetande kinesiska tillverkarna, jämfördes i provningsrapporterna de produkter som tillverkats av den kinesiska tillverkare som lämnade ovanstående påstående endast med produkten från en annan kinesisk samarbetsvillig tillverkare. Påståendet från importören avsåg också endast produkten från den kinesiska tillverkare som gjorde ovanstående påstående och en annan kinesisk samarbetsvillig tillverkare. Dessutom lämnades ingen verifierbar bevisning (t.ex. fakturor och/eller inköpspriser som indikerade lägre kvalitet). |
| --- | --- |

(31)

Detta påstående godtogs inte, eftersom provningsrapporterna var daterade före undersökningsperioden. Kvaliteten på den berörda produkten från den kinesiska exporterande tillverkaren kan mycket väl ha förbättrats sedan dess. Även om påståendet om sämre kvalitet gällde båda de andra två samarbetande kinesiska tillverkarna, jämfördes i provningsrapporterna de produkter som tillverkats av den kinesiska tillverkare som lämnade ovanstående påstående endast med produkten från en annan kinesisk samarbetsvillig tillverkare. Påståendet från importören avsåg också endast produkten från den kinesiska tillverkare som gjorde ovanstående påstående och en annan kinesisk samarbetsvillig tillverkare. Dessutom lämnades ingen verifierbar bevisning (t.ex. fakturor och/eller inköpspriser som indikerade lägre kvalitet).

| (32) | På grundval av ovanstående anser kommissionen att den kvalitetsanpassning som gjordes var motiverad och på lämplig nivå. Anpassningen av priserna i unionen för att återspegla kvalitetsskillnaderna bekräftas därför. |
| --- | --- |

(32)

På grundval av ovanstående anser kommissionen att den kvalitetsanpassning som gjordes var motiverad och på lämplig nivå. Anpassningen av priserna i unionen för att återspegla kvalitetsskillnaderna bekräftas därför.

3.1.3   Anpassning avseende forskning och utveckling samt marknadsföring i fråga om en annorlunda och mycket specifik produkt utvecklad av klaganden.

| (33) | Efter det preliminära meddelandet av uppgifter framhöll klaganden att kommissionen inte lämnat någon förklaring till varför kostnaderna för nyutvecklade produkter hade dragits av från normalvärdet och hävdade att ingen anpassning var berättigad. |
| --- | --- |

(33)

Efter det preliminära meddelandet av uppgifter framhöll klaganden att kommissionen inte lämnat någon förklaring till varför kostnaderna för nyutvecklade produkter hade dragits av från normalvärdet och hävdade att ingen anpassning var berättigad.

| (34) | I detta avseende bör det först noteras att de kostnader som uppkommer i samband med den nyligen utvecklade produkten har dragits ifrån på ett konsekvent sätt inom hela analysen av dumpning och skada, eftersom dessa kostnader rör en annorlunda och mycket specifik produkt utvecklad av klaganden (se skäl 12–14). Dessa kostnader är av extraordinär karaktär och unika för unionsindustrin. För det andra, eftersom den nya produkten fortfarande var på väg att lanseras fullt ut, hade bara mycket begränsad försäljning ägt rum under undersökningsperioden. Försäljningspriserna var dessutom inte representativa. Inga sådana kostnader hade uppkommit för någon av de kinesiska exporterande tillverkarna, som anses vara allmänna tillverkare av den berörda produkten. För att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen på skälig grund, ansåg kommissionen att det var rimligt att göra en anpassning genom att utesluta kostnaderna för den nya produkten från beräkningen av normalvärdet. |
| --- | --- |

(34)

I detta avseende bör det först noteras att de kostnader som uppkommer i samband med den nyligen utvecklade produkten har dragits ifrån på ett konsekvent sätt inom hela analysen av dumpning och skada, eftersom dessa kostnader rör en annorlunda och mycket specifik produkt utvecklad av klaganden (se skäl 12–14). Dessa kostnader är av extraordinär karaktär och unika för unionsindustrin. För det andra, eftersom den nya produkten fortfarande var på väg att lanseras fullt ut, hade bara mycket begränsad försäljning ägt rum under undersökningsperioden. Försäljningspriserna var dessutom inte representativa. Inga sådana kostnader hade uppkommit för någon av de kinesiska exporterande tillverkarna, som anses vara allmänna tillverkare av den berörda produkten. För att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen på skälig grund, ansåg kommissionen att det var rimligt att göra en anpassning genom att utesluta kostnaderna för den nya produkten från beräkningen av normalvärdet.

| (35) | Klaganden ifrågasatte också anpassningen i sig mot bakgrund av att kostnader drogs av från priserna, och hävdade att det saknas rättslig grund för detta i artikel 2.10 i grundförordningen och att kommissionen därigenom skulle ”jämföra äpplen och päron”. Men, såsom förklaras i skäl 21 ovan, fastställdes normalvärdet på grundval av artikel 2.7 i grundförordningen och denna anpassning befanns vara motiverad enligt villkoren i denna artikel för att fastställa ett normalvärde på skälig grund. Dessutom stod det klart att unionsindustrins prissättning påverkades av dessa kostnader för forskning och utveckling samt marknadsföringskostnader för en ny, annorlunda och mycket specifik produkt. Undersökningen visade också att dessa kostnader avsattes för Ace-K-verksamheten och det är därför logiskt att det berörda företaget, när det sätter sina priser, tar hänsyn till dem för att täcka dessa kostnader. I själva verket bekräftades detta av unionsindustrin i dess svar på frågeformuläret, dvs. att produktionskostnaderna är en faktor som beaktas vid prissättningen. |
| --- | --- |

(35)

Klaganden ifrågasatte också anpassningen i sig mot bakgrund av att kostnader drogs av från priserna, och hävdade att det saknas rättslig grund för detta i artikel 2.10 i grundförordningen och att kommissionen därigenom skulle ”jämföra äpplen och päron”. Men, såsom förklaras i skäl 21 ovan, fastställdes normalvärdet på grundval av artikel 2.7 i grundförordningen och denna anpassning befanns vara motiverad enligt villkoren i denna artikel för att fastställa ett normalvärde på skälig grund. Dessutom stod det klart att unionsindustrins prissättning påverkades av dessa kostnader för forskning och utveckling samt marknadsföringskostnader för en ny, annorlunda och mycket specifik produkt. Undersökningen visade också att dessa kostnader avsattes för Ace-K-verksamheten och det är därför logiskt att det berörda företaget, när det sätter sina priser, tar hänsyn till dem för att täcka dessa kostnader. I själva verket bekräftades detta av unionsindustrin i dess svar på frågeformuläret, dvs. att produktionskostnaderna är en faktor som beaktas vid prissättningen.

| (36) | Klaganden ifrågasatte också anpassningens storlek som man ansåg vara alltför hög. Klaganden ansåg att ett lägre belopp per kg kunde motiveras av de påstådda skillnaderna i kostnader för utveckling och marknadsföring för unionsmarknaden jämfört med andra marknader. I detta sammanhang bör det för det första understrykas att denna skillnad i kostnader per marknad inte framhölls av klaganden under undersökningen, trots att den hade uppmanats att göra en uppdelning av dessa utvecklings- och marknadsföringskostnader. Och för det andra kunde dessa uppgifter inte kontrolleras under kontrollbesöket på plats. Detta står i kontrast till den anpassning som kommissionen räknat fram, eftersom den grundades på kontrollerade uppgifter från klaganden. Kommissionen anser därför att klaganden inte har lämnat bevis för att nivån på anpassningen skulle vara orimlig. Hursomhelst ansågs det inte lämpligt att ompröva en del av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på detta sätt men inte andra kostnader. Mot bakgrund av ovanstående kan detta påstående inte godtas. |
| --- | --- |

(36)

Klaganden ifrågasatte också anpassningens storlek som man ansåg vara alltför hög. Klaganden ansåg att ett lägre belopp per kg kunde motiveras av de påstådda skillnaderna i kostnader för utveckling och marknadsföring för unionsmarknaden jämfört med andra marknader. I detta sammanhang bör det för det första understrykas att denna skillnad i kostnader per marknad inte framhölls av klaganden under undersökningen, trots att den hade uppmanats att göra en uppdelning av dessa utvecklings- och marknadsföringskostnader. Och för det andra kunde dessa uppgifter inte kontrolleras under kontrollbesöket på plats. Detta står i kontrast till den anpassning som kommissionen räknat fram, eftersom den grundades på kontrollerade uppgifter från klaganden. Kommissionen anser därför att klaganden inte har lämnat bevis för att nivån på anpassningen skulle vara orimlig. Hursomhelst ansågs det inte lämpligt att ompröva en del av försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader på detta sätt men inte andra kostnader. Mot bakgrund av ovanstående kan detta påstående inte godtas.

| (37) | En kinesisk exporterande tillverkare begärde att kommissionen skulle lämna ut den exakta storleken på anpassningen som gjorts för verksamhet med koppling till en mycket specifik och annorlunda produkt som utvecklats av klaganden. Detta lät sig dock inte göras, eftersom uppgifterna är konfidentiella. |
| --- | --- |

(37)

En kinesisk exporterande tillverkare begärde att kommissionen skulle lämna ut den exakta storleken på anpassningen som gjorts för verksamhet med koppling till en mycket specifik och annorlunda produkt som utvecklats av klaganden. Detta lät sig dock inte göras, eftersom uppgifterna är konfidentiella.

| (38) | Beloppet för de tre anpassningar som kommissionen gjort för att fastställa normalvärdet på skälig grund utgör mellan 25 % och 45 % av unionsindustrins försäljningspris inom unionen. |
| --- | --- |

(38)

Beloppet för de tre anpassningar som kommissionen gjort för att fastställa normalvärdet på skälig grund utgör mellan 25 % och 45 % av unionsindustrins försäljningspris inom unionen.

3.1.4   Påståenden i fråga om andra anpassningar

| (39) | Såsom förklaras ovan har kommissionen, vid fastställandet av normalvärdet på skälig grund, som utgångspunkt använt det faktiska genomsnittliga försäljningspriset i unionen, vederbörligen styrkt. |
| --- | --- |

(39)

Såsom förklaras ovan har kommissionen, vid fastställandet av normalvärdet på skälig grund, som utgångspunkt använt det faktiska genomsnittliga försäljningspriset i unionen, vederbörligen styrkt.

| (40) | Efter utlämnandet av de preliminära resultaten ifrågasatte unionsindustrin användningen av faktiska försäljningspriser som utgångspunkt. Unionsindustrin hävdade särskilt att ”en skälig vinstmarginal” borde ha lagts till de faktiska priserna. Enligt klaganden skulle vinstmarginalen under 2009 (mellan 15 % och 25 %) varit ”en skälig vinstmarginal”, eftersom klaganden inte hade någon dominerande ställning på marknaden då dess marknadsandel hade sjunkit till under 50 % under det året. Enligt uppgift hade dumpning och skada ännu inte inträffat under 2009. |
| --- | --- |

(40)

Efter utlämnandet av de preliminära resultaten ifrågasatte unionsindustrin användningen av faktiska försäljningspriser som utgångspunkt. Unionsindustrin hävdade särskilt att ”en skälig vinstmarginal” borde ha lagts till de faktiska priserna. Enligt klaganden skulle vinstmarginalen under 2009 (mellan 15 % och 25 %) varit ”en skälig vinstmarginal”, eftersom klaganden inte hade någon dominerande ställning på marknaden då dess marknadsandel hade sjunkit till under 50 % under det året. Enligt uppgift hade dumpning och skada ännu inte inträffat under 2009.

| (41) | Redan i skäl 66 i förordningen om preliminär tull förklaras att unionstillverkarens försäljning till oberoende kunder var lönsam. Den exakta lönsamheten av denna försäljning som beräknas på det sättet är konfidentiell gentemot andra parter än unionstillverkaren och lönsamheten presenteras därför i indexerad form i tabell 10 i förordningen om preliminär tull, men den var över 5 %, vilket i branschen för syntetiska sötningsmedel är en rimlig nivå. Det exakta beloppet har lämnats ut till klaganden. Dessutom fastställdes normalvärdet på grundval av artikel 2.7 i grundförordningen. Unionsindustrins priser användes som utgångspunkt och anpassades för aspekter som rörde särskilda faktorer för unionsindustrins prissättning och verksamhet kopplade till en mycket specifik och annorlunda produkt utvecklad av klaganden. Denna metod ansågs vara rimlig med hänsyn till de särskilda omständigheterna i ärendet och tillgänglig information. Det fanns därför inte något behov av att ersätta den faktiska vinsten med ett vinstmål för att fastställa normalvärdet på skälig grund och beräkna normalvärdet på nytt, som klaganden hävdade. Påståendet avvisas därför. |
| --- | --- |

(41)

Redan i skäl 66 i förordningen om preliminär tull förklaras att unionstillverkarens försäljning till oberoende kunder var lönsam. Den exakta lönsamheten av denna försäljning som beräknas på det sättet är konfidentiell gentemot andra parter än unionstillverkaren och lönsamheten presenteras därför i indexerad form i tabell 10 i förordningen om preliminär tull, men den var över 5 %, vilket i branschen för syntetiska sötningsmedel är en rimlig nivå. Det exakta beloppet har lämnats ut till klaganden. Dessutom fastställdes normalvärdet på grundval av artikel 2.7 i grundförordningen. Unionsindustrins priser användes som utgångspunkt och anpassades för aspekter som rörde särskilda faktorer för unionsindustrins prissättning och verksamhet kopplade till en mycket specifik och annorlunda produkt utvecklad av klaganden. Denna metod ansågs vara rimlig med hänsyn till de särskilda omständigheterna i ärendet och tillgänglig information. Det fanns därför inte något behov av att ersätta den faktiska vinsten med ett vinstmål för att fastställa normalvärdet på skälig grund och beräkna normalvärdet på nytt, som klaganden hävdade. Påståendet avvisas därför.

| (42) | Slutligen har klaganden upptäckt ett räknefel i uppgifterna om unionsindustrins försäljning vilka utgjorde grund för normalvärdet. Detta fel har korrigerats och korrigeringen har förts in i tabellen i skäl 53 nedan. |
| --- | --- |

(42)

Slutligen har klaganden upptäckt ett räknefel i uppgifterna om unionsindustrins försäljning vilka utgjorde grund för normalvärdet. Detta fel har korrigerats och korrigeringen har förts in i tabellen i skäl 53 nedan.

3.1.5   Synpunkter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

| (43) | I sitt svar på det slutliga meddelandet av uppgifter ifrågasatte klaganden att kommissionen hade beräknat avdraget för olikheter i handelsled på grundval av unionsindustrins hela pris fritt fabrik, eftersom det priset omfattade de exceptionella kostnaderna för forskning och utveckling samt marknadsföring för en mycket specifik och annorlunda produkt utvecklad av klaganden. Klaganden ansåg att det borde ha tillämpats på de unionsindustrins anpassade pris fritt fabrik efter avdrag för dessa exceptionella kostnader. |
| --- | --- |

(43)

I sitt svar på det slutliga meddelandet av uppgifter ifrågasatte klaganden att kommissionen hade beräknat avdraget för olikheter i handelsled på grundval av unionsindustrins hela pris fritt fabrik, eftersom det priset omfattade de exceptionella kostnaderna för forskning och utveckling samt marknadsföring för en mycket specifik och annorlunda produkt utvecklad av klaganden. Klaganden ansåg att det borde ha tillämpats på de unionsindustrins anpassade pris fritt fabrik efter avdrag för dessa exceptionella kostnader.

| (44) | Den ändring av anpassningsgraden i handelsledet, så som den förklaras i skäl 24 ovan, är den vägda genomsnittliga bruttomarginal som de samarbetsvilliga importörerna uppnått vid distributionen av Ace-K. Den bör därför tillämpas på det faktiska försäljningspriset eftersom det är en anpassning för att komma till rätta med objektiva skillnader i försäljningspriser som identifierats på marknaden. Anpassningsgraden i handelsledet är nära knuten till priser som noterats på marknaden. Detta påstående avvisades därför. |
| --- | --- |

(44)

Den ändring av anpassningsgraden i handelsledet, så som den förklaras i skäl 24 ovan, är den vägda genomsnittliga bruttomarginal som de samarbetsvilliga importörerna uppnått vid distributionen av Ace-K. Den bör därför tillämpas på det faktiska försäljningspriset eftersom det är en anpassning för att komma till rätta med objektiva skillnader i försäljningspriser som identifierats på marknaden. Anpassningsgraden i handelsledet är nära knuten till priser som noterats på marknaden. Detta påstående avvisades därför.

| (45) | Efter meddelandet av uppgifter upprepade klaganden även att anpassningsgraden i handelsledet borde ha fastställts genom den bruttomarginal som tre stora unionsdistributörer inom livsmedelsingrediensindustrin uppnådde. Var och en av dessa distribuerade Ace-K. Klaganden ifrågasatte den ändrade metod som kommissionen hade använt, eftersom distributörernas marginal som den grundades på skulle omfatta tjänster som distributörerna för unionsindustrin inte skulle behöva tillhandahålla, vilket leder till en alltför hög marginal. |
| --- | --- |

(45)

Efter meddelandet av uppgifter upprepade klaganden även att anpassningsgraden i handelsledet borde ha fastställts genom den bruttomarginal som tre stora unionsdistributörer inom livsmedelsingrediensindustrin uppnådde. Var och en av dessa distribuerade Ace-K. Klaganden ifrågasatte den ändrade metod som kommissionen hade använt, eftersom distributörernas marginal som den grundades på skulle omfatta tjänster som distributörerna för unionsindustrin inte skulle behöva tillhandahålla, vilket leder till en alltför hög marginal.

| (46) | Även om vissa ytterligare tjänster identifierades under undersökningen, var den bruttomarginal som fastställdes för distributörer exklusive sådana ytterligare verksamheter och rörde således endast handelsverksamheten. Därför avser den anpassningsgrad som fastställts för att ta hänsyn till skillnader i handelsled endast skillnaden i handelsled och det bekräftas att den anpassningsgrad som erhållits på detta sätt är lämpligare än anpassningsgraden enligt den metod som klaganden föreslagit, vilket redan förklarats i skäl 24 ovan. Klagandens påstående i denna fråga avvisades därför. |
| --- | --- |

(46)

Även om vissa ytterligare tjänster identifierades under undersökningen, var den bruttomarginal som fastställdes för distributörer exklusive sådana ytterligare verksamheter och rörde således endast handelsverksamheten. Därför avser den anpassningsgrad som fastställts för att ta hänsyn till skillnader i handelsled endast skillnaden i handelsled och det bekräftas att den anpassningsgrad som erhållits på detta sätt är lämpligare än anpassningsgraden enligt den metod som klaganden föreslagit, vilket redan förklarats i skäl 24 ovan. Klagandens påstående i denna fråga avvisades därför.

| (47) | I sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter begärde klaganden ytterligare offentliggörande av flera punkter som gällde de exceptionella kostnaderna för forskning och utveckling samt marknadsföring för en mycket specifik och annorlunda produkt utvecklad av klaganden, och dennes vinstmarginaler. Men eftersom dessa punkter redan antingen hade offentliggjorts eller tillhandahållits direkt av klaganden i dennes svar på frågeformuläret, under kontrollbesöket och i olika inlagor, var klaganden vederbörligen underrättad om att denne redan hade tillgång till samtliga erforderliga upplysningar och att det inte var nödvändigt att offentliggöra ytterligare upplysningar. |
| --- | --- |

(47)

I sina kommentarer till det slutliga meddelandet av uppgifter begärde klaganden ytterligare offentliggörande av flera punkter som gällde de exceptionella kostnaderna för forskning och utveckling samt marknadsföring för en mycket specifik och annorlunda produkt utvecklad av klaganden, och dennes vinstmarginaler. Men eftersom dessa punkter redan antingen hade offentliggjorts eller tillhandahållits direkt av klaganden i dennes svar på frågeformuläret, under kontrollbesöket och i olika inlagor, var klaganden vederbörligen underrättad om att denne redan hade tillgång till samtliga erforderliga upplysningar och att det inte var nödvändigt att offentliggöra ytterligare upplysningar.

| (48) | Under hearingen med förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden efter det slutliga meddelandet av uppgifter lade klaganden fram ett nytt yrkande på att anpassningsgraden i handelsledet borde uttryckas som ett fast belopp per kilo. Kommissionen noterade att denna kommentar formellt sett lämnades in för sent, eftersom den lämnades in efter tidsfristen för att lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter. Under alla omständigheter ansåg kommissionen dock att användningen av en procentsats för en sådan anpassning inte är orimlig. |
| --- | --- |

(48)

Under hearingen med förhörsombudet i handelspolitiska förfaranden efter det slutliga meddelandet av uppgifter lade klaganden fram ett nytt yrkande på att anpassningsgraden i handelsledet borde uttryckas som ett fast belopp per kilo. Kommissionen noterade att denna kommentar formellt sett lämnades in för sent, eftersom den lämnades in efter tidsfristen för att lämna synpunkter på det slutliga meddelandet av uppgifter. Under alla omständigheter ansåg kommissionen dock att användningen av en procentsats för en sådan anpassning inte är orimlig.

3.1.6   Slutsats om normalvärdet

| (49) | Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter rörande fastställandet av normalvärdet bekräftas alla slutsatser i skälen 22 och 23 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(49)

Eftersom det inte har inkommit några andra synpunkter rörande fastställandet av normalvärdet bekräftas alla slutsatser i skälen 22 och 23 i förordningen om preliminär tull.

3.2   Exportpris

| (50) | Eftersom inga synpunkter har inkommit avseende exportpriser, bekräftas skäl 24 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(50)

Eftersom inga synpunkter har inkommit avseende exportpriser, bekräftas skäl 24 i förordningen om preliminär tull.

3.3   Jämförelse

| (51) | Mottagna synpunkter om anpassningar av normalvärdet som i själva verket avsåg fastställandet av normalvärdet har behandlats i skälen 20–48. Några ytterligare synpunkter har inte inkommit. Slutsatserna i skälen 25–26 i förordningen om preliminär tull bekräftas således. |
| --- | --- |

(51)

Mottagna synpunkter om anpassningar av normalvärdet som i själva verket avsåg fastställandet av normalvärdet har behandlats i skälen 20–48. Några ytterligare synpunkter har inte inkommit. Slutsatserna i skälen 25–26 i förordningen om preliminär tull bekräftas således.

3.4   Dumpningsmarginaler

| (52) | Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas den metod för beräkning av dumpningsmarginalerna som anges i skälen 28–32 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(52)

Eftersom inga synpunkter har inkommit, bekräftas den metod för beräkning av dumpningsmarginalerna som anges i skälen 28–32 i förordningen om provisorisk tull.

| (53) | Med beaktande av korrigeringen av räknefelet, som beskrivs i skäl 42, och den reviderade metoden för fastställande av anpassningsgraden i handelsledet, som beskrivs i skäl 24, fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif (kostnad, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till följande:






  Företag | Dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 135,6 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 119,9 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 64,0 % |
| Alla övriga företag | 135,6 % |

(53)

Med beaktande av korrigeringen av räknefelet, som beskrivs i skäl 42, och den reviderade metoden för fastställande av anpassningsgraden i handelsledet, som beskrivs i skäl 24, fastställs de slutgiltiga dumpningsmarginalerna, uttryckta i procent av priset cif (kostnad, försäkring, frakt) vid unionens gräns, före tull, till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

135,6 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

119,9 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

64,0 %

Alla övriga företag

135,6 %

4.   SKADA

4.1   Unionsindustrin och unionstillverkningen

| (54) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter på unionstillverkningen och unionsindustrin, bekräftas skäl 34 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter på unionstillverkningen och unionsindustrin, bekräftas skäl 34 i förordningen om preliminär tull.

4.2   Förbrukningen i unionen

| (55) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande förbrukningen i unionen, bekräftas skälen 35–37 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(55)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande förbrukningen i unionen, bekräftas skälen 35–37 i förordningen om preliminär tull.

4.3   Import från det berörda landet

| (56) | Såsom redan nämnts i skäl 42 ovan, korrigerades ett räknefel i försäljningssiffrorna för unionen. Korrigeringen påverkade också underskridandemarginalerna som ändrades i enlighet med detta. Underskridandemarginalerna påverkas lika mycket av den reviderade anpassningsgraden i handelsledet, vilket förklaras i skäl 24 ovan. De reviderade vägda genomsnittliga underskridandemarginalerna varierade från 32 % till 54 %. |
| --- | --- |

(56)

Såsom redan nämnts i skäl 42 ovan, korrigerades ett räknefel i försäljningssiffrorna för unionen. Korrigeringen påverkade också underskridandemarginalerna som ändrades i enlighet med detta. Underskridandemarginalerna påverkas lika mycket av den reviderade anpassningsgraden i handelsledet, vilket förklaras i skäl 24 ovan. De reviderade vägda genomsnittliga underskridandemarginalerna varierade från 32 % till 54 %.

| (57) | Efter meddelandet av uppgifter hävdade unionsindustrin att på grund av de anpassningar som gjorts av unionsindustrins pris som nämns i skäl 44 i förordningen om preliminär tull, var de underskridandemarginaler som kommissionen fastställt lägre än det faktiska prisunderskridandet. Dessa anpassningar är lämpliga eftersom de har gjorts för att unionsindustrins priser ska hamna på en nivå som möjliggör en rättvis jämförelse med priserna på den kinesiska importen. |
| --- | --- |

(57)

Efter meddelandet av uppgifter hävdade unionsindustrin att på grund av de anpassningar som gjorts av unionsindustrins pris som nämns i skäl 44 i förordningen om preliminär tull, var de underskridandemarginaler som kommissionen fastställt lägre än det faktiska prisunderskridandet. Dessa anpassningar är lämpliga eftersom de har gjorts för att unionsindustrins priser ska hamna på en nivå som möjliggör en rättvis jämförelse med priserna på den kinesiska importen.

| (58) | Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande import från det berörda landet, och med undantag av de reviderade underskridandemarginaler som nämns i skäl 56 ovan, bekräftas slutsatserna i skälen 38–44 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(58)

Eftersom inga andra synpunkter inkommit beträffande import från det berörda landet, och med undantag av de reviderade underskridandemarginaler som nämns i skäl 56 ovan, bekräftas slutsatserna i skälen 38–44 i förordningen om provisorisk tull.

4.4   Unionsindustrins ekonomiska situation

| (59) | Unionsindustrin ifrågasatte uteslutandet av vissa kostnader för forskning och utveckling samt marknadsföring när unionsindustrins ekonomiska situation fastställdes. I avsaknad av bevis på motsatsen vidhåller dock kommissionen sin syn att dessa kostnader uppstod för en specifik och annorlunda produkt utvecklad av klaganden och som var av undantagskaraktär och att de därför inte borde beaktas vid bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation. |
| --- | --- |

(59)

Unionsindustrin ifrågasatte uteslutandet av vissa kostnader för forskning och utveckling samt marknadsföring när unionsindustrins ekonomiska situation fastställdes. I avsaknad av bevis på motsatsen vidhåller dock kommissionen sin syn att dessa kostnader uppstod för en specifik och annorlunda produkt utvecklad av klaganden och som var av undantagskaraktär och att de därför inte borde beaktas vid bedömningen av unionsindustrins ekonomiska situation.

| (60) | Eftersom inga andra synpunkter har inkommit beträffande skadeindikatorernas utveckling, bekräftas slutsatserna i skälen 45–73 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(60)

Eftersom inga andra synpunkter har inkommit beträffande skadeindikatorernas utveckling, bekräftas slutsatserna i skälen 45–73 i förordningen om provisorisk tull.

4.5   Synpunkter efter det slutliga meddelandet av uppgifter

| (61) | Efter det slutliga meddelandet av uppgifter, inkom klaganden med synpunkter på vissa anpassningar till unionsindustrins pris fritt fabrik som användes för beräkningen av skada. Dessa synpunkter, som också gäller beräkningen av normalvärdet, behandlas i skälen 43–48 ovan. Kommissionen tillämpade symmetri i upprättandet av ett riktmärke för metoden för beräkningen av undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(61)

Efter det slutliga meddelandet av uppgifter, inkom klaganden med synpunkter på vissa anpassningar till unionsindustrins pris fritt fabrik som användes för beräkningen av skada. Dessa synpunkter, som också gäller beräkningen av normalvärdet, behandlas i skälen 43–48 ovan. Kommissionen tillämpade symmetri i upprättandet av ett riktmärke för metoden för beräkningen av undanröjande av skada.

4.6   Slutsats beträffande skada

| (62) | Mot bakgrund av ovanstående, bekräftas slutsatserna i skälen 74–82 i förordningen om preliminär tull, dvs. att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(62)

Mot bakgrund av ovanstående, bekräftas slutsatserna i skälen 74–82 i förordningen om preliminär tull, dvs. att unionsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

5.   ORSAKSSAMBAND

| (63) | Kommissionen har inte fått in några synpunkter på de preliminära slutsatserna om orsakssambandet mellan dumpning och skada. Således bekräftas att den dumpade importen från Kina vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen och att det inte finns några andra faktorer av sådan art att de bryter orsakssambandet mellan den dumpade kinesiska importen och unionsindustrins skada. Därför bekräftas härmed slutsatserna i skälen 97–99 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(63)

Kommissionen har inte fått in några synpunkter på de preliminära slutsatserna om orsakssambandet mellan dumpning och skada. Således bekräftas att den dumpade importen från Kina vållat unionsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen och att det inte finns några andra faktorer av sådan art att de bryter orsakssambandet mellan den dumpade kinesiska importen och unionsindustrins skada. Därför bekräftas härmed slutsatserna i skälen 97–99 i förordningen om preliminär tull.

6.   UNIONENS INTRESSE

6.1   Unionsindustrins intresse

| (64) | Klaganden ifrågasatte skäl 102 i förordningen om preliminär tull, eftersom den anser att det innebär att tullarna endast delvis befriar unionsindustrin, vilket strider mot grundförordningen. |
| --- | --- |

(64)

Klaganden ifrågasatte skäl 102 i förordningen om preliminär tull, eftersom den anser att det innebär att tullarna endast delvis befriar unionsindustrin, vilket strider mot grundförordningen.

| (65) | Det bör understrykas att tullen är en följd av tillämpningen av grundförordningen. Uttrycket ”delvis befriat” avser endast det pristryck som utövades av den dumpade importen, eftersom det förväntas att importpriserna kommer att öka efter införandet av åtgärder. Det avser inte en partiell återhämtning från skada. |
| --- | --- |

(65)

Det bör understrykas att tullen är en följd av tillämpningen av grundförordningen. Uttrycket ”delvis befriat” avser endast det pristryck som utövades av den dumpade importen, eftersom det förväntas att importpriserna kommer att öka efter införandet av åtgärder. Det avser inte en partiell återhämtning från skada.

| (66) | Inga ytterligare synpunkter mottogs i fråga om unionsindustrins intresse. De preliminära undersökningsresultaten i skälen 101–103 i förordningen om preliminär tull bekräftas. |
| --- | --- |

(66)

Inga ytterligare synpunkter mottogs i fråga om unionsindustrins intresse. De preliminära undersökningsresultaten i skälen 101–103 i förordningen om preliminär tull bekräftas.

6.2   Icke-närstående importörers intresse

| (67) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande icke-närstående importörers och handlares intresse, bekräftas slutsatserna i skälen 104–110 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande icke-närstående importörers och handlares intresse, bekräftas slutsatserna i skälen 104–110 i förordningen om preliminär tull.

6.3   Användarnas intresse

| (68) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande användarnas intresse, bekräftas skälen 111–117 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(68)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande användarnas intresse, bekräftas skälen 111–117 i förordningen om preliminär tull.

6.4   Slutsats om unionens intresse

| (69) | Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionens intresse bekräftas slutsatserna i skälen 118–119 i förordningen om provisorisk tull. |
| --- | --- |

(69)

Eftersom det inte inkommit några synpunkter beträffande unionens intresse bekräftas slutsatserna i skälen 118–119 i förordningen om provisorisk tull.

7.   SLUTGILTIGA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

7.1   Nivå för undanröjande av skada (skademarginal)

| (70) | Klaganden hävdade att eftersom nivån för undanröjande av skada inte hade fastställts genom att ett vinstmål hade fastställts, skulle de preliminära tullarna, i enlighet med kraven i artikel 7.2 i grundförordningen, inte vara tillräckligt höga för att undanröja hela den skada som vållats unionsindustrin. Klaganden ifrågasatte kommissionens förväntningar om att den preliminära nivån av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en skälig vinst. |
| --- | --- |

(70)

Klaganden hävdade att eftersom nivån för undanröjande av skada inte hade fastställts genom att ett vinstmål hade fastställts, skulle de preliminära tullarna, i enlighet med kraven i artikel 7.2 i grundförordningen, inte vara tillräckligt höga för att undanröja hela den skada som vållats unionsindustrin. Klaganden ifrågasatte kommissionens förväntningar om att den preliminära nivån av åtgärder skulle göra det möjligt för unionsindustrin att täcka sina kostnader och uppnå en skälig vinst.

| (71) | I detta hänseende, och så som sägs i skäl 41, uppnådde unionsindustrin, efter avdrag för kostnader av undantagskaraktär kopplade till utvecklingen av en mycket specifik och annorlunda produkt, en skälig vinst under undersökningsperioden trots de negativa tendenser som observerades under skadeundersökningsperioden. Därför upprepar kommissionen att det inte finns någon grund för att lägga till ett vinstmål för den vinst som redan har gjorts. Det förväntas därför att tullarna, baserade på prisunderskridande, ska undanröja skadan och förhindra en ytterligare försämring av unionsindustrins situation. |
| --- | --- |

(71)

I detta hänseende, och så som sägs i skäl 41, uppnådde unionsindustrin, efter avdrag för kostnader av undantagskaraktär kopplade till utvecklingen av en mycket specifik och annorlunda produkt, en skälig vinst under undersökningsperioden trots de negativa tendenser som observerades under skadeundersökningsperioden. Därför upprepar kommissionen att det inte finns någon grund för att lägga till ett vinstmål för den vinst som redan har gjorts. Det förväntas därför att tullarna, baserade på prisunderskridande, ska undanröja skadan och förhindra en ytterligare försämring av unionsindustrins situation.

| (72) | För att ge mer tyngd åt sina argument jämförde klaganden den aktuella undersökningen med antidumpningsundersökningen rörande import av dicyandiamid med ursprung i Kina (3). Unionsindustrin hävdade att tillvägagångssättet i den undersökningen inte är lämplig i det aktuella fallet och därför inte bör tillämpas. |
| --- | --- |

(72)

För att ge mer tyngd åt sina argument jämförde klaganden den aktuella undersökningen med antidumpningsundersökningen rörande import av dicyandiamid med ursprung i Kina (3). Unionsindustrin hävdade att tillvägagångssättet i den undersökningen inte är lämplig i det aktuella fallet och därför inte bör tillämpas.

| (73) | I undersökningen om dicyandiamid beaktades följande tre viktiga aspekter för att motivera tillvägagångssättet: i) Åtgärderna bör inte kompensera faktorer som inte kan hänföras till den dumpade importen. ii) Dumpningsmarginalen beräknades med hjälp av justerat normalvärde på grundval av uppgifter om unionsindustrin. iii) Det finns bara två inköpskällor i världen när det gäller dicyandiamid. I fråga om den tredje faktorn ansåg kommissionen att det fanns en risk för att unionsindustrin kunde få monopol på unionsmarknaden om tullarna var för höga. |
| --- | --- |

(73)

I undersökningen om dicyandiamid beaktades följande tre viktiga aspekter för att motivera tillvägagångssättet: i) Åtgärderna bör inte kompensera faktorer som inte kan hänföras till den dumpade importen. ii) Dumpningsmarginalen beräknades med hjälp av justerat normalvärde på grundval av uppgifter om unionsindustrin. iii) Det finns bara två inköpskällor i världen när det gäller dicyandiamid. I fråga om den tredje faktorn ansåg kommissionen att det fanns en risk för att unionsindustrin kunde få monopol på unionsmarknaden om tullarna var för höga.

| (74) | Det råder därför inget tvivel om att den situation som rådde vid undersökningen av dicyandiamid är mycket lik den nu aktuella undersökningen. I den aktuella undersökningen beräknades dumpningsmarginalen återigen på grundval av normalvärdet som baseras på uppgifter om unionsindustrin med vissa anpassningar som krävs för objektivitetens skull. Dessutom finns det också bara ett fåtal inköpskällor i världen och det finns en risk för en monopolställning om åtgärderna inte beräknas på ett rättvist och balanserat sätt. |
| --- | --- |

(74)

Det råder därför inget tvivel om att den situation som rådde vid undersökningen av dicyandiamid är mycket lik den nu aktuella undersökningen. I den aktuella undersökningen beräknades dumpningsmarginalen återigen på grundval av normalvärdet som baseras på uppgifter om unionsindustrin med vissa anpassningar som krävs för objektivitetens skull. Dessutom finns det också bara ett fåtal inköpskällor i världen och det finns en risk för en monopolställning om åtgärderna inte beräknas på ett rättvist och balanserat sätt.

| (75) | Följaktligen anser kommissionen att ett liknande tillvägagångssätt är motiverat i den aktuella undersökningen. |
| --- | --- |

(75)

Följaktligen anser kommissionen att ett liknande tillvägagångssätt är motiverat i den aktuella undersökningen.

| (76) | Eftersom det inte har inkommit några ytterligare synpunkter på nivån för undanröjande av skada, bekräftas skälen 121–124 i förordningen om preliminär tull. |
| --- | --- |

(76)

Eftersom det inte har inkommit några ytterligare synpunkter på nivån för undanröjande av skada, bekräftas skälen 121–124 i förordningen om preliminär tull.

| (77) | Som nämnts i skäl 42 var det nödvändigt att korrigera ett räknefel i fråga om unionsindustrins försäljning, vilket också påverkade skadeberäkningarna. Som förklaras i skäl 24 var det dessutom nödvändigt med en reviderad grund för beräkningen av anpassningen beträffande handelsled. Korrigeringarna utmynnade i reviderade slutgiltiga skademarginaler enligt följande:






  Företag | Skademarginal |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 126,0 % |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 108,6 % |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 49,7 % |
| Alla övriga företag | 126,0 % |

(77)

Som nämnts i skäl 42 var det nödvändigt att korrigera ett räknefel i fråga om unionsindustrins försäljning, vilket också påverkade skadeberäkningarna. Som förklaras i skäl 24 var det dessutom nödvändigt med en reviderad grund för beräkningen av anpassningen beträffande handelsled. Korrigeringarna utmynnade i reviderade slutgiltiga skademarginaler enligt följande:

Företag

Skademarginal

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

126,0 %

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

108,6 %

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

49,7 %

Alla övriga företag

126,0 %

7.2   Slutgiltiga åtgärder

| (78) | Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningstullar införas på import av den berörda produkten. Dessa tullar bör enligt regeln om lägsta tull fastställas till en nivå motsvarande skademarginalerna. I detta fall har tullsatserna ändrats till följd av det preliminära meddelandet av uppgifter, eftersom ett räknefel som påverkade både dumpnings- och skademarginalerna korrigerades och anpassningen för handelsled reviderades. |
| --- | --- |

(78)

Mot bakgrund av de slutsatser som dragits i fråga om dumpning, skada, orsakssamband och unionens intresse, och i enlighet med artikel 9.4 i grundförordningen, bör slutgiltiga antidumpningstullar införas på import av den berörda produkten. Dessa tullar bör enligt regeln om lägsta tull fastställas till en nivå motsvarande skademarginalerna. I detta fall har tullsatserna ändrats till följd av det preliminära meddelandet av uppgifter, eftersom ett räknefel som påverkade både dumpnings- och skademarginalerna korrigerades och anpassningen för handelsled reviderades.

| (79) | Mot bakgrund av ovanstående fastställs nivån på tullarna till följande:








  Företag | Dumpningsmarginal
  (%) | Skademarginal
  (%) | Slutgiltig antidumpningstull
  (%) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 135,6 | 126,0 | 126,0 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 119,9 | 108,6 | 108,6 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 64,0 | 49,7 | 49,7 |
| Alla övriga företag | 135,6 | 126,0 | 126,0 |

(79)

Mot bakgrund av ovanstående fastställs nivån på tullarna till följande:

Företag

Dumpningsmarginal

(%)

Skademarginal

(%)

Slutgiltig antidumpningstull

(%)

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

135,6

126,0

126,0

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

119,9

108,6

108,6

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

64,0

49,7

49,7

Alla övriga företag

135,6

126,0

126,0

| (80) | Tullen förblir ett fast belopp i euro per kg netto såsom förklaras i skäl 127 i förordningen om preliminär tull för att säkerställa att tullmyndigheterna genomför åtgärderna konsekvent, trots att det inte längre finns någon hänvisning till Ace-K i vissa beredningar och/eller blandningar. |
| --- | --- |

(80)

Tullen förblir ett fast belopp i euro per kg netto såsom förklaras i skäl 127 i förordningen om preliminär tull för att säkerställa att tullmyndigheterna genomför åtgärderna konsekvent, trots att det inte längre finns någon hänvisning till Ace-K i vissa beredningar och/eller blandningar.

| (81) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är tillverkad av de rättssubjekt som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna. |
| --- | --- |

(81)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av denna undersökning. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är endast tillämpliga på import av den berörda produkten med ursprung i det berörda landet som är tillverkad av de rättssubjekt som nämns. Import av den berörda produkten tillverkad av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn, samt närstående enheter till de uttryckligen nämnda företagen, ska omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla övriga företag. De bör inte omfattas av någon av de individuella antidumpningstullsatserna.

| (82) | Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (4). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(82)

Ett företag får begära att dessa individuella antidumpningstullsatser tillämpas om det senare ändrar namn. Denna begäran ska riktas till kommissionen (4). Begäran ska innehålla all relevant information för att visa att förändringen inte påverkar företagets rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det. Om ändringen av företagets namn inte påverkar dess rätt att omfattas av den tullsats som är tillämplig på det, kommer ett meddelande om namnbytet att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

| (83) | För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av de vitt skilda tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i de medlemsstater som omfattas av kraven i artikel 1.3. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag. |
| --- | --- |

(83)

För att minimera risken för att åtgärderna kringgås på grund av de vitt skilda tullsatserna krävs särskilda åtgärder för att säkerställa att de individuella antidumpningstullarna tillämpas. Företag med individuella antidumpningstullar måste uppvisa en giltig faktura för tullmyndigheterna i de medlemsstater som omfattas av kraven i artikel 1.3. Import som inte åtföljs av en sådan faktura kommer att omfattas av den antidumpningstull som är tillämplig på alla övriga företag.

| (84) | Om utvecklingen av importen av beredningar och/eller blandningar innehållande Ace-K till unionen så kräver, kommer behovet av snara och lämpliga åtgärder att bedömas, till exempel inledande av en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(84)

Om utvecklingen av importen av beredningar och/eller blandningar innehållande Ace-K till unionen så kräver, kommer behovet av snara och lämpliga åtgärder att bedömas, till exempel inledande av en undersökning enligt artikel 13 i grundförordningen.

| (85) | För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara att gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

För att säkerställa att antidumpningstullarna genomförs korrekt kommer antidumpningstullen för alla övriga företag inte bara att gälla de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i denna undersökning, utan även de tillverkare som inte exporterade till unionen under undersökningsperioden.

7.3   Åtaganden

| (86) | Två kinesiska exporterande tillverkare erbjöd prisåtagande enligt artikel 8.1 i grundförordningen. En av dem lämnade in ett reviderat åtagande efter en utfrågning med kommissionen. |
| --- | --- |

(86)

Två kinesiska exporterande tillverkare erbjöd prisåtagande enligt artikel 8.1 i grundförordningen. En av dem lämnade in ett reviderat åtagande efter en utfrågning med kommissionen.

| (87) | Kommissionen utvärderade anbuden och identifierade ett flertal produktspecifika risker. En av riskerna rör eventuell felklassificering av den berörda produkten. Under undersökningen konstaterades det att livsmedel (6,5 % tull) felaktigt hade klassificerats som läkemedel (0 % tull). En av de kinesiska exporterande producenterna hävdade att de inte hade ägnat sig åt sådan verksamhet. Även om detta kan vara sant, kvarstår den identifierade risken. Samma kinesiska exporterande tillverkare erbjöd sig att lägga fram alla tullhandlingar för kommissionen, om åtagandet skulle godtas. Att kontrollera betalningen av tullar för var och en av transaktionerna skulle dock vara oproportionerligt betungande. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen utvärderade anbuden och identifierade ett flertal produktspecifika risker. En av riskerna rör eventuell felklassificering av den berörda produkten. Under undersökningen konstaterades det att livsmedel (6,5 % tull) felaktigt hade klassificerats som läkemedel (0 % tull). En av de kinesiska exporterande producenterna hävdade att de inte hade ägnat sig åt sådan verksamhet. Även om detta kan vara sant, kvarstår den identifierade risken. Samma kinesiska exporterande tillverkare erbjöd sig att lägga fram alla tullhandlingar för kommissionen, om åtagandet skulle godtas. Att kontrollera betalningen av tullar för var och en av transaktionerna skulle dock vara oproportionerligt betungande.

| (88) | En annan produktspecifik risk är kopplad till möjligheten att ändra den berörda produkten och omvandla den till beredningar och/eller blandningar i kombination med andra ingredienser, såsom vatten och/eller andra sötningsmedel. Denna typ av produkt är inte föremål för åtgärder. En av de kinesiska exporterande tillverkarna förband sig att inte exportera Ace-K i någon annan form än ren form. Ett sådant scenario skulle också kräva övervakning på ett sätt som skulle vara mycket betungande om än inte omöjligt. |
| --- | --- |

(88)

En annan produktspecifik risk är kopplad till möjligheten att ändra den berörda produkten och omvandla den till beredningar och/eller blandningar i kombination med andra ingredienser, såsom vatten och/eller andra sötningsmedel. Denna typ av produkt är inte föremål för åtgärder. En av de kinesiska exporterande tillverkarna förband sig att inte exportera Ace-K i någon annan form än ren form. Ett sådant scenario skulle också kräva övervakning på ett sätt som skulle vara mycket betungande om än inte omöjligt.

| (89) | Kommissionen identifierade ytterligare risker. Förutom den berörda produkten, tillverkar och säljer båda de exporterande tillverkarna andra produkter (dvs. ett antal livsmedelstillsatser) till unionen, främst till handlare. Under undersökningsperioden sålde en av de exporterande tillverkarna den berörda produkten och andra produkter till samma handlare. En sådan praxis ökar risken för korsvis kompensation och skulle kräva övervakning av hela exportförsäljningen av de exporterande tillverkarna. En kinesisk exporterande tillverkare sade sig vara villig att upphöra med sin försäljning till användare i unionen och att upphöra med sin försäljning av andra produkter (dvs. andra produkter än den berörda produkten) till handlare i unionen som också köper Ace-K från denna kinesiska exporterande tillverkare. Samma kinesiska exporterande tillverkare uppgav sig dessutom vara villig att begränsa sin export av Ace-K till en uttömmande förteckning över näringsidkare som är etablerade i unionen och att upphöra med försäljningen av Ace-K till unionen via handlare i tredjeland. Detta skulle dock också kräva en omfattande övervakning i en omfattning som kommissionen anser omöjlig. |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen identifierade ytterligare risker. Förutom den berörda produkten, tillverkar och säljer båda de exporterande tillverkarna andra produkter (dvs. ett antal livsmedelstillsatser) till unionen, främst till handlare. Under undersökningsperioden sålde en av de exporterande tillverkarna den berörda produkten och andra produkter till samma handlare. En sådan praxis ökar risken för korsvis kompensation och skulle kräva övervakning av hela exportförsäljningen av de exporterande tillverkarna. En kinesisk exporterande tillverkare sade sig vara villig att upphöra med sin försäljning till användare i unionen och att upphöra med sin försäljning av andra produkter (dvs. andra produkter än den berörda produkten) till handlare i unionen som också köper Ace-K från denna kinesiska exporterande tillverkare. Samma kinesiska exporterande tillverkare uppgav sig dessutom vara villig att begränsa sin export av Ace-K till en uttömmande förteckning över näringsidkare som är etablerade i unionen och att upphöra med försäljningen av Ace-K till unionen via handlare i tredjeland. Detta skulle dock också kräva en omfattande övervakning i en omfattning som kommissionen anser omöjlig.

| (90) | Slutligen, eftersom inget av dessa företag begärde marknadsekonomisk status, kunde kommissionen inte göra en sådan fullständig bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet som bland annat är avgörande för etableringen av ett förtroendeförhållande som åtagandena bygger på. |
| --- | --- |

(90)

Slutligen, eftersom inget av dessa företag begärde marknadsekonomisk status, kunde kommissionen inte göra en sådan fullständig bedömning av räkenskapernas tillförlitlighet som bland annat är avgörande för etableringen av ett förtroendeförhållande som åtagandena bygger på.

| (91) | Av dessa anledningar fann kommissionen att inget av de bägge erbjudandena om åtagande kunde godtas. |
| --- | --- |

(91)

Av dessa anledningar fann kommissionen att inget av de bägge erbjudandena om åtagande kunde godtas.

7.4   Slutgiltigt uttag av de preliminära tullarna

| (92) | Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp, för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull, slutgiltigt tas ut, förutom dem som tagits ut på Ace-K med ursprung i Kina och som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar. |
| --- | --- |

(92)

Med hänsyn till de konstaterade dumpningsmarginalerna och nivån på den skada som vållats unionsindustrin bör de belopp, för vilka säkerhet ställts i form av den preliminära antidumpningstull som infördes genom förordningen om provisorisk tull, slutgiltigt tas ut, förutom dem som tagits ut på Ace-K med ursprung i Kina och som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar.

| (93) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009. |
| --- | --- |

(93)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom artikel 15.1 i förordning (EG) nr 1225/2009.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En slutgiltig antidumpningstull ska införas på import av acesulfamkalium (kaliumsalt av 6-metyl-1,2,3-oxatiazin-4(3H)-on-2,2-dioxid; CAS-nr 55589-62-3) med ursprung i Folkrepubliken Kina, som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 2934 99 90 (Taric-nummer 2934999021).

2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på den produkt som beskrivs i punkt 1 och som tillverkats av företagen i nedanstående tabell:

| Företag | Slutgiltig tull euro – per kg netto | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd | 4,58 | C046 |
| Suzhou Hope Technology Co., Ltd | 4,47 | C047 |
| Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd | 2,64 | C048 |
| Alla övriga företag | 4,58 | C999 |

Företag

Slutgiltig tull euro – per kg netto

Taric-tilläggsnummer

Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd

4,58

C046

Suzhou Hope Technology Co., Ltd

4,47

C047

Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd

2,64

C048

Alla övriga företag

4,58

C999

3.   Den individuella antidumpningstull som anges för de företag som nämns i punkt 2 ska tillämpas på villkor att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som ska innehålla en försäkran, vilken är daterad och undertecknad av en tjänsteman vid det företag som utfärdat fakturan och av vilken ska framgå dennes/dennas namn och befattning, med följande lydelse: ”Jag intygar härmed att den [volym] acesulfamkalium som säljs på export till Europeiska unionen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats som gäller för ”Alla övriga företag” tillämpas.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

De belopp för vilka säkerhet ställts i form av preliminära antidumpningstullar enligt genomförandeförordning (EU) 2015/787 ska tas ut slutgiltigt, med undantag av antidumpingstullen på acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/787 av den 19 maj 2015 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina samt acesulfamkalium med ursprung i Folkrepubliken Kina som ingår i vissa beredningar och/eller blandningar (EUT L 125, 21.5.2015, s. 15).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 1331/2007 av den 13 november 2007 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av dicyandiamid med ursprung i Folkrepubliken Kina (EUT L 296, 15.11.2007, s. 1).

3

(4)  Europeiska kommissionen, Generaldirektoratet för handel, Direktorat H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bryssel, Belgien.

4

---

| 31.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 287/65 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 287/65

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) 2015/1964

av den 30 oktober 2015

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 30 oktober 2015.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 45,6 |
| MA | 74,9 |
| MK | 44,1 |
| TR | 97,5 |
| ZZ | 65,5 |
| 0707 00 05 | AL | 57,9 |
| TR | 112,1 |
| ZZ | 85,0 |
| 0709 93 10 | MA | 137,2 |
| TR | 150,7 |
| ZZ | 144,0 |
| 0805 50 10 | AR | 130,2 |
| TR | 112,1 |
| UY | 68,0 |
| ZZ | 103,4 |
| 0806 10 10 | BR | 263,0 |
| EG | 219,7 |
| LB | 234,5 |
| MK | 68,5 |
| TR | 178,7 |
| ZZ | 192,9 |
| 0808 10 80 | AR | 137,9 |
| CL | 85,3 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 155,1 |
| ZA | 147,0 |
| ZZ | 109,7 |
| 0808 30 90 | TR | 137,4 |
| ZZ | 137,4 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

45,6

MA

74,9

MK

44,1

TR

97,5

ZZ

65,5

0707 00 05

AL

57,9

TR

112,1

ZZ

85,0

0709 93 10

MA

137,2

TR

150,7

ZZ

144,0

0805 50 10

AR

130,2

TR

112,1

UY

68,0

ZZ

103,4

0806 10 10

BR

263,0

EG

219,7

LB

234,5

MK

68,5

TR

178,7

ZZ

192,9

0808 10 80

AR

137,9

CL

85,3

MK

23,1

NZ

155,1

ZA

147,0

ZZ

109,7

0808 30 90

TR

137,4

ZZ

137,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

BESLUT

| 31.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 287/67 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 287/67

---

BESLUT (GUSP) 2015/1965 AV KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK

av den 27 oktober 2015

om godtagande av Schweiz bidrag till Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (EUAM Ukraina/4/2015)

KOMMITTÉN FÖR UTRIKES- OCH SÄKERHETSPOLITIK HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 38 tredje stycket,

med beaktande av rådets beslut 2014/486/Gusp av den 22 juli 2014 om Europeiska unionens rådgivande uppdrag för reform av den civila säkerhetssektorn i Ukraina (EUAM Ukraina) (1),

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 10.3 i beslut 2014/486/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta vederbörliga beslut om godtagande av tredjestaters föreslagna bidrag till EUAM Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 10.3 i beslut 2014/486/Gusp bemyndigade rådet kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) att fatta vederbörliga beslut om godtagande av tredjestaters föreslagna bidrag till EUAM Ukraina.

| (2) | Den civila insatschefen rekommenderade Kusp att godta det föreslagna bidraget från Schweiz till EUAM Ukraina och att betrakta bidraget som betydande. |
| --- | --- |

(2)

Den civila insatschefen rekommenderade Kusp att godta det föreslagna bidraget från Schweiz till EUAM Ukraina och att betrakta bidraget som betydande.

| (3) | Schweiz bör undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till driftsbudgeten för EUAM Ukraina. |
| --- | --- |

(3)

Schweiz bör undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till driftsbudgeten för EUAM Ukraina.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tredjestaters bidrag

1.   Bidraget från Schweiz till EUAM Ukraina ska godtas och betraktas som betydande.

2.   Schweiz undantas från skyldigheten att finansiellt bidra till driftsbudgeten för EUAM Ukraina.

Artikel 2

Ikraftträdande

Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.

Utfärdat i Bryssel den 27 oktober 2015.

På kommittén för utrikes- och säkerhetspolitiks vägnar

W. STEVENS

Ordförande

---

(1)  EUT L 217, 23.7.2014, s. 42.

1

---

| 31.10.2015 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 287/68 |
| --- | --- | --- | --- |

31.10.2015

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 287/68

---

KOMMISSIONENS BESLUT (EU) 2015/1966

av den 9 juli 2014

om det statliga stöd SA.34118 (2012/C f.d. 2011/N) som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Porsche Leipzig GmbH och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft

[delgivet med nr C(2014) 4075]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en elektronisk anmälan som registrerades hos kommissionen den 20 december 2011 (SANI 6554) anmälde Tyskland regionalstöd enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 (2) (nedan kallade riktlinjerna för regionalstöd) som Tyskland planerar att bevilja Porsche Leipzig GmbH och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft för ett investeringsprojekt i Leipzig (Sachsen). |
| --- | --- |

(1)

Genom en elektronisk anmälan som registrerades hos kommissionen den 20 december 2011 (SANI 6554) anmälde Tyskland regionalstöd enligt riktlinjerna för statligt regionalstöd för 2007–2013 (2) (nedan kallade riktlinjerna för regionalstöd) som Tyskland planerar att bevilja Porsche Leipzig GmbH och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft för ett investeringsprojekt i Leipzig (Sachsen).

| (2) | Genom en skrivelse av den 11 juli 2012 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut från samma dag att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende detta stöd (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) i syfte att genomföra en ingående bedömning på grundval av kommissionens meddelande om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd för att främja stora investeringsprojekt (3) (nedan kallade bedömningskriterierna). |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 11 juli 2012 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut från samma dag att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt avseende detta stöd (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet) i syfte att genomföra en ingående bedömning på grundval av kommissionens meddelande om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd för att främja stora investeringsprojekt (3) (nedan kallade bedömningskriterierna).

| (3) | Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 30 oktober 2012 (4). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning den 30 oktober 2012 (4). Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på stödet i fråga.

| (4) | Genom en skrivelse av den 31 oktober 2012 (2012/116806) inkom Tyskland med sina synpunkter och de uppgifter som behövs för den ingående bedömningen. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 31 oktober 2012 (2012/116806) inkom Tyskland med sina synpunkter och de uppgifter som behövs för den ingående bedömningen.

| (5) | Genom en skrivelse av den 17 december 2012 (2012/135107) och per e-post den 4 februari 2012 begärde kommissionen kompletterande uppgifter, som Tyskland inkom med genom skrivelser av den 25 januari 2013 (2013/008324) och 7 februari 2013 (2013/013186). |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 17 december 2012 (2012/135107) och per e-post den 4 februari 2012 begärde kommissionen kompletterande uppgifter, som Tyskland inkom med genom skrivelser av den 25 januari 2013 (2013/008324) och 7 februari 2013 (2013/013186).

| (6) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

2.   BESKRIVNING AV STÖDÅTGÄRDEN

2.1   SYFTET MED ÅTGÄRDEN

| (7) | För att främja den regionala utvecklingen planerar Tyskland att bevilja regionalstöd i form av ett direktstöd och ett investeringsstöd till Porsche Leipzig GmbH och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft för tillverkningen av en ny fordonsmodell. Investeringsprojektet kommer att genomföras i Leipzig (Sachsen), som är ett stödområde enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget där ett tak på 20 % (bruttobidragsekvivalent, BBE) tillämpas för regionalt investeringsstöd under perioden 1 januari 2011–30 juni 2014 (5). |
| --- | --- |

(7)

För att främja den regionala utvecklingen planerar Tyskland att bevilja regionalstöd i form av ett direktstöd och ett investeringsstöd till Porsche Leipzig GmbH och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft för tillverkningen av en ny fordonsmodell. Investeringsprojektet kommer att genomföras i Leipzig (Sachsen), som är ett stödområde enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget där ett tak på 20 % (bruttobidragsekvivalent, BBE) tillämpas för regionalt investeringsstöd under perioden 1 januari 2011–30 juni 2014 (5).

2.2   STÖDMOTTAGARE

| (8) | Stödmottagarna är Porsche Leipzig GmbH (nedan kallat Porsche Leipzig) och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft (nedan kallat Porsche AG). Porsche Leipzig är ett dotterbolag till Porsche AG, som togs över helt av Volkswagen Aktiengesellschaft den 1 augusti 2012 och som nu därför ingår i Volkswagen-koncernen. |
| --- | --- |

(8)

Stödmottagarna är Porsche Leipzig GmbH (nedan kallat Porsche Leipzig) och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft (nedan kallat Porsche AG). Porsche Leipzig är ett dotterbolag till Porsche AG, som togs över helt av Volkswagen Aktiengesellschaft den 1 augusti 2012 och som nu därför ingår i Volkswagen-koncernen.

| (9) | Volkswagen-koncernen tillverkar fordon, allt ifrån småbilar till lyxbilar och kommersiella fordon. 2013 hade koncernen 106 fabriker i 19 länder i Europa samt i ytterligare 8 länder i Amerika, Asien och Afrika, och det totala antalet anställda uppgick till 572 800 personer. Under samma år levererade koncernen sammanlagt 9,7 miljoner fordon till kunder i 153 länder. Därmed stod koncernen för 12,8 % av den globala personbilsmarknaden (6) och omsättningen uppgick till 197 miljarder euro. |
| --- | --- |

(9)

Volkswagen-koncernen tillverkar fordon, allt ifrån småbilar till lyxbilar och kommersiella fordon. 2013 hade koncernen 106 fabriker i 19 länder i Europa samt i ytterligare 8 länder i Amerika, Asien och Afrika, och det totala antalet anställda uppgick till 572 800 personer. Under samma år levererade koncernen sammanlagt 9,7 miljoner fordon till kunder i 153 länder. Därmed stod koncernen för 12,8 % av den globala personbilsmarknaden (6) och omsättningen uppgick till 197 miljarder euro.

| (10) | Porsche AG hade 2013 totalt 19 456 medarbetare världen över och levererade sammanlagt 162 145 nya fordon. Omsättningen uppgick till 14,3 miljarder euro. |
| --- | --- |

(10)

Porsche AG hade 2013 totalt 19 456 medarbetare världen över och levererade sammanlagt 162 145 nya fordon. Omsättningen uppgick till 14,3 miljarder euro.

2.3   INVESTERINGSPROJEKTET

| (11) | Investeringsprojektet påbörjades i april 2011 och planeras vara genomfört i maj 2014. |
| --- | --- |

(11)

Investeringsprojektet påbörjades i april 2011 och planeras vara genomfört i maj 2014.

| (12) | Syftet med investeringsprojektet är en utbyggnad av den befintliga fabriken i Leipzig för tillverkning av en ny personbilsmodell, Porsche Macan. Modellen är en ”sport utility vehicle” (SUV, stadsjeep)/crossover-modell som tillhör segment B (mellanstor personbil/personbil i mellanklassen) enligt Polks klassificering och segment SUV-D (standard sport utility vehicle) enligt ISH Global Insights klassificering (7). |
| --- | --- |

(12)

Syftet med investeringsprojektet är en utbyggnad av den befintliga fabriken i Leipzig för tillverkning av en ny personbilsmodell, Porsche Macan. Modellen är en ”sport utility vehicle” (SUV, stadsjeep)/crossover-modell som tillhör segment B (mellanstor personbil/personbil i mellanklassen) enligt Polks klassificering och segment SUV-D (standard sport utility vehicle) enligt ISH Global Insights klassificering (7).

| (13) | Projektet omfattar investeringar i byggnader, maskiner, utrustning och immateriella tillgångar, och planerna innefattar konstruktion och utrustning av en bilkaross samt upprättandet av en lackeringsverkstad för tillverkning av den nya modellen. I den befintliga fabriken i Leipzig ägde tidigare endast slutmonteringen av fordon rum, men genom investeringsprojektet kommer fabriken att byggas ut så att hela tillverkningen sker här. |
| --- | --- |

(13)

Projektet omfattar investeringar i byggnader, maskiner, utrustning och immateriella tillgångar, och planerna innefattar konstruktion och utrustning av en bilkaross samt upprättandet av en lackeringsverkstad för tillverkning av den nya modellen. I den befintliga fabriken i Leipzig ägde tidigare endast slutmonteringen av fordon rum, men genom investeringsprojektet kommer fabriken att byggas ut så att hela tillverkningen sker här.

| (14) | Produktionskapaciteten beräknas uppgå till [40 000–100 000] (8) fordon per år. Tekniskt sett vore det möjligt med en maximal kapacitet på [40 000–100 000] fordon. Om man räknar med 235 arbetsdagar motsvarar detta [...] fordon per dygn. Full produktionskapacitet beräknas ha uppnåtts under första halvan av 2014. |
| --- | --- |

(14)

Produktionskapaciteten beräknas uppgå till [40 000–100 000] (8) fordon per år. Tekniskt sett vore det möjligt med en maximal kapacitet på [40 000–100 000] fordon. Om man räknar med 235 arbetsdagar motsvarar detta [...] fordon per dygn. Full produktionskapacitet beräknas ha uppnåtts under första halvan av 2014.

| (15) | De stödberättigande investeringskostnaderna för projektet uppgår till 550,08 miljoner euro i nominellt värde, vilket motsvarar 521,56 miljoner euro i nuvärde (9). I tabellen anges de totala stödberättigande kostnaderna för projektet per år och kategori.

  Stödberättigande investeringskostnader (nominellt värde i miljoner euro)











  Miljoner euro (avrundat) | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Byggnader | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Uteanläggningar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Maskiner och anläggningar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Immateriella tillgångar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] | [...] | 550,08 |

(15)

De stödberättigande investeringskostnaderna för projektet uppgår till 550,08 miljoner euro i nominellt värde, vilket motsvarar 521,56 miljoner euro i nuvärde (9). I tabellen anges de totala stödberättigande kostnaderna för projektet per år och kategori.

Stödberättigande investeringskostnader (nominellt värde i miljoner euro)

Miljoner euro (avrundat)

2011

2012

2013

2014

Totalt

Byggnader

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Uteanläggningar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Maskiner och anläggningar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Immateriella tillgångar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

[...]

550,08

| (16) | Tyskland bekräftar att stöd endast ges för nya tillgångar och att immateriella tillgångar förvärvas av tredje part till marknadspris. |
| --- | --- |

(16)

Tyskland bekräftar att stöd endast ges för nya tillgångar och att immateriella tillgångar förvärvas av tredje part till marknadspris.

2.4   FINANSIERINGEN AV INVESTERINGSPROJEKTET

| (17) | Tyskland bekräftar att stödmottagaren kommer att lämna ett eget bidrag på över 25 % av de stödberättigande kostnaderna i en form som är helt fri från statligt stöd. |
| --- | --- |

(17)

Tyskland bekräftar att stödmottagaren kommer att lämna ett eget bidrag på över 25 % av de stödberättigande kostnaderna i en form som är helt fri från statligt stöd.

2.5   RÄTTSLIG GRUND

| (18) | De stöd som Tyskland avser att bevilja och den respektive nationella rättsliga grunden för dessa stöd är följande:






  a) | Ett investeringsstöd enligt lagen om investeringsstöd 2010 (10). |
| --- | --- | --- |

(18)

De stöd som Tyskland avser att bevilja och den respektive nationella rättsliga grunden för dessa stöd är följande:

a)

Ett investeringsstöd enligt lagen om investeringsstöd 2010 (10).

| b) | Ett direktstöd enligt Koordineringsram för gemenskapsuppgift – Förbättring av den regionala näringsstrukturen(GA) 2009
   (11). |
| --- | --- |

b)

Ett direktstöd enligt Koordineringsram för gemenskapsuppgift – Förbättring av den regionala näringsstrukturen(GA) 2009
   (11).

2.6   STÖDÅTGÄRDEN

| (19) | Den 24 mars 2011 ansökte stödmottagaren om direktstödet. Den 29 mars 2011 bekräftade utvecklingsbanken Sächsische Aufbaubank (nedan kallad SAB) att stödmottagaren i princip har rätt till ett direktstöd som ett incitament för att genomföra investeringsprojektet. Investeringsstödet beviljas – för det aktuella projektet under förutsättning att det godkänns av kommissionen – till följd av en skattebestämmelse enligt vilken en laglig rätt till investeringsstöd föreligger om vissa objektiva kriterier uppfylls, utan att ytterligare bedömningar från Tysklands sida behövs. Stödmottagaren behövde därför inte ansöka om investeringsstödet innan arbetet påbörjades. |
| --- | --- |

(19)

Den 24 mars 2011 ansökte stödmottagaren om direktstödet. Den 29 mars 2011 bekräftade utvecklingsbanken Sächsische Aufbaubank (nedan kallad SAB) att stödmottagaren i princip har rätt till ett direktstöd som ett incitament för att genomföra investeringsprojektet. Investeringsstödet beviljas – för det aktuella projektet under förutsättning att det godkänns av kommissionen – till följd av en skattebestämmelse enligt vilken en laglig rätt till investeringsstöd föreligger om vissa objektiva kriterier uppfylls, utan att ytterligare bedömningar från Tysklands sida behövs. Stödmottagaren behövde därför inte ansöka om investeringsstödet innan arbetet påbörjades.

| (20) | Tyskland avser att bevilja ett stöd på 43,67 miljoner euro (i nuvärde). Eftersom de planerade totala stödberättigande utgifterna för projektet uppgår till 521,56 miljoner euro i nuvärde (550 miljoner euro i nominellt värde), är den föreslagna stödnivån 8,37 % bruttobidragsekvivalent. |
| --- | --- |

(20)

Tyskland avser att bevilja ett stöd på 43,67 miljoner euro (i nuvärde). Eftersom de planerade totala stödberättigande utgifterna för projektet uppgår till 521,56 miljoner euro i nuvärde (550 miljoner euro i nominellt värde), är den föreslagna stödnivån 8,37 % bruttobidragsekvivalent.

| (21) | Tyskland har bekräftat att stödet för projektet inte kommer att kombineras med stöd från andra lokala, regionala eller statliga källor eller EU-källor för att täcka samma stödberättigande kostnader och att varken nuvärdet av det högsta tillåtna stödbeloppet eller den tillåtna stödnivån överskrids om de stödberättigande kostnaderna skulle avvika från det beräknade belopp som angetts i ansökan. |
| --- | --- |

(21)

Tyskland har bekräftat att stödet för projektet inte kommer att kombineras med stöd från andra lokala, regionala eller statliga källor eller EU-källor för att täcka samma stödberättigande kostnader och att varken nuvärdet av det högsta tillåtna stödbeloppet eller den tillåtna stödnivån överskrids om de stödberättigande kostnaderna skulle avvika från det beräknade belopp som angetts i ansökan.

| (22) | Både direktstödet och investeringsstödet beviljas under förutsättning att stödmottagaren upprätthåller investeringen i det stödberättigade området under minst fem år efter att investeringsprojektet avslutats. |
| --- | --- |

(22)

Både direktstödet och investeringsstödet beviljas under förutsättning att stödmottagaren upprätthåller investeringen i det stödberättigade området under minst fem år efter att investeringsprojektet avslutats.

2.7   ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

| (23) | De tyska myndigheterna har gentemot kommissionen åtagit sig att






  — | förse den med en kopia av de relevanta handlingarna för stödåtgärden inom två månader efter att stödet beviljats, |
| --- | --- | --- |

(23)

De tyska myndigheterna har gentemot kommissionen åtagit sig att

—

förse den med en kopia av de relevanta handlingarna för stödåtgärden inom två månader efter att stödet beviljats,

| — | vart femte år från och med den dag då stödet godkänns av kommissionen inkomma med en delrapport (med uppgifter om de betalda stödbeloppen, genomförandet av stödavtalet och eventuella andra investeringsprojekt som har inletts för anläggningen/fabriken), |
| --- | --- |

—

vart femte år från och med den dag då stödet godkänns av kommissionen inkomma med en delrapport (med uppgifter om de betalda stödbeloppen, genomförandet av stödavtalet och eventuella andra investeringsprojekt som har inletts för anläggningen/fabriken),

| — | inom sex månader efter utbetalningen av det sista delbeloppet av stödet lägga fram en detaljerad slutrapport som grundar sig på den anmälda utbetalningsplanen. |
| --- | --- |

—

inom sex månader efter utbetalningen av det sista delbeloppet av stödet lägga fram en detaljerad slutrapport som grundar sig på den anmälda utbetalningsplanen.

3.   SKÄL TILL ATT INLEDA DET FORMELLA GRANSKNINGSFÖRFARANDET

| (24) | I sitt beslut att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att de allmänna kraven för förenlighet med den inre marknaden enligt riktlinjerna för regionalstöd är uppfyllda och att det anmälda stödbeloppet och stödnivån inte överskrider gränsvärdena. Men kommissionen kunde under den preliminära granskningen inte bekräfta att stödet var förenligt med den inre marknaden enligt punkt 68 i riktlinjerna för regionalstöd. |
| --- | --- |

(24)

I sitt beslut att inleda förfarandet konstaterade kommissionen att de allmänna kraven för förenlighet med den inre marknaden enligt riktlinjerna för regionalstöd är uppfyllda och att det anmälda stödbeloppet och stödnivån inte överskrider gränsvärdena. Men kommissionen kunde under den preliminära granskningen inte bekräfta att stödet var förenligt med den inre marknaden enligt punkt 68 i riktlinjerna för regionalstöd.

| (25) | Enligt punkt 68 i riktlinjerna för regionalstöd måste kommissionen inleda det formella granskningsförfarandet och noggrant kontrollera om stödet medför en stimulanseffekt på investeringen, om det är lämpligt och vilka positiva och negativa effekter det har om stödmottagarens marknadsandel på den relevanta produktmarknaden och geografiska marknaden före eller efter investeringen överstiger 25 % (bedömning enligt punkt 68 a) eller om den kapacitet som skapas genom investeringen överstiger 5 % av en marknad som minskar i absoluta eller relativa tal (bedömning enligt punkt 68 b). |
| --- | --- |

(25)

Enligt punkt 68 i riktlinjerna för regionalstöd måste kommissionen inleda det formella granskningsförfarandet och noggrant kontrollera om stödet medför en stimulanseffekt på investeringen, om det är lämpligt och vilka positiva och negativa effekter det har om stödmottagarens marknadsandel på den relevanta produktmarknaden och geografiska marknaden före eller efter investeringen överstiger 25 % (bedömning enligt punkt 68 a) eller om den kapacitet som skapas genom investeringen överstiger 5 % av en marknad som minskar i absoluta eller relativa tal (bedömning enligt punkt 68 b).

| (26) | Kommissionen kunde under den preliminära granskningen inte utesluta att tröskelvärdet för marknadsandelen och kapacitetsökningen inte överskrids på de relevanta marknaderna genom en investering på en underutvecklad marknad. |
| --- | --- |

(26)

Kommissionen kunde under den preliminära granskningen inte utesluta att tröskelvärdet för marknadsandelen och kapacitetsökningen inte överskrids på de relevanta marknaderna genom en investering på en underutvecklad marknad.

| (27) | Kommissionen tvivlade särskilt på Tysklands förslag om hur den relevanta produktmarknaden skulle definieras, enligt vilken antingen hela personbilsmarknaden utan någon som helst uppdelning eller – om en uppdelning anses vara nödvändig – bara B-segmentet enligt Polk-klassificeringen bör räknas hit. I enlighet med ett tidigare beslut (12) ansåg kommissionen att klassificeringen enligt IHS Global Insight skulle vara lämpligare för sport utility vehicles. Kommissionen kunde inte med säkerhet fastställa om hela personbilsmarknaden eller endast B-segmentet enligt Polk eller kategori SUV-D enligt IHS Global Insight bör betraktas som den relevanta produktmarknaden för investeringen. Därför lämnade kommissionen den exakta definitionen av den relevanta produktmarknaden öppen och antog att såväl den totala personbilsmarknaden som B-segmentet enligt Polk och SUV-D-segmentet enligt IHS Global Insight kunde vara rimliga alternativ för marknadsdefinitionen. |
| --- | --- |

(27)

Kommissionen tvivlade särskilt på Tysklands förslag om hur den relevanta produktmarknaden skulle definieras, enligt vilken antingen hela personbilsmarknaden utan någon som helst uppdelning eller – om en uppdelning anses vara nödvändig – bara B-segmentet enligt Polk-klassificeringen bör räknas hit. I enlighet med ett tidigare beslut (12) ansåg kommissionen att klassificeringen enligt IHS Global Insight skulle vara lämpligare för sport utility vehicles. Kommissionen kunde inte med säkerhet fastställa om hela personbilsmarknaden eller endast B-segmentet enligt Polk eller kategori SUV-D enligt IHS Global Insight bör betraktas som den relevanta produktmarknaden för investeringen. Därför lämnade kommissionen den exakta definitionen av den relevanta produktmarknaden öppen och antog att såväl den totala personbilsmarknaden som B-segmentet enligt Polk och SUV-D-segmentet enligt IHS Global Insight kunde vara rimliga alternativ för marknadsdefinitionen.

| (28) | Även när det gällde avgränsningen av den relevanta geografiska marknaden kunde kommissionen inte fatta något slutgiltigt beslut. Kommissionen kunde inte avgöra om den relevanta geografiska marknaden omfattade hela det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller, såsom Tyskland föreslagit, världsmarknaden eller åtminstone de två marknaderna EES och Nordamerika tillsammans. |
| --- | --- |

(28)

Även när det gällde avgränsningen av den relevanta geografiska marknaden kunde kommissionen inte fatta något slutgiltigt beslut. Kommissionen kunde inte avgöra om den relevanta geografiska marknaden omfattade hela det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller, såsom Tyskland föreslagit, världsmarknaden eller åtminstone de två marknaderna EES och Nordamerika tillsammans.

| (29) | Av analysen enligt punkt 68 a i riktlinjerna för regionalstöd framgick att B-segmentet enligt Polk står för en marknadsandel på mer än 25 % på den relevanta geografiska marknaden (EES) (13). |
| --- | --- |

(29)

Av analysen enligt punkt 68 a i riktlinjerna för regionalstöd framgick att B-segmentet enligt Polk står för en marknadsandel på mer än 25 % på den relevanta geografiska marknaden (EES) (13).

| (30) | Av analysen enligt punkt 68 b i riktlinjerna för regionalstöd, tillämpad på EES-marknaden, framgick att för SUV-D-segmentet enligt IHS Global Insight ledde projektet till en kapacitetsökning på [...] % som därmed låg långt över tröskelvärdet på 5 %, medan marknaden i sig var underutvecklad under den relevanta referensperioden. Under perioden 2005–2010 var den genomsnittliga årliga tillväxttakten (CAGR) för den synliga konsumtionen av produkten inom EES – 0,9 % jämfört med en genomsnittlig årlig BNP-tillväxt på 1,62 % inom EES (14). |
| --- | --- |

(30)

Av analysen enligt punkt 68 b i riktlinjerna för regionalstöd, tillämpad på EES-marknaden, framgick att för SUV-D-segmentet enligt IHS Global Insight ledde projektet till en kapacitetsökning på [...] % som därmed låg långt över tröskelvärdet på 5 %, medan marknaden i sig var underutvecklad under den relevanta referensperioden. Under perioden 2005–2010 var den genomsnittliga årliga tillväxttakten (CAGR) för den synliga konsumtionen av produkten inom EES – 0,9 % jämfört med en genomsnittlig årlig BNP-tillväxt på 1,62 % inom EES (14).

| (31) | Eftersom kommissionen inte entydigt kunde fastställa att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a och b i riktlinjerna för regionalstöd inte överskrids, beslutade man att inleda ett formellt granskningsförfarande. I samband med detta påpekade man särskilt att en ingående bedömning av investeringsprojektet genomförs på grundval av bedömningskriterierna om kommissionen utifrån de synpunkter som inkommit som svar på inledandet av det formella granskningsförfarandet inte med säkerhet kan fastställa att de angivna tröskelvärdena inte överskrids. Kommissionen uppmanade Tyskland och berörda parter att inkomma med synpunkter på stödet i fråga. |
| --- | --- |

(31)

Eftersom kommissionen inte entydigt kunde fastställa att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a och b i riktlinjerna för regionalstöd inte överskrids, beslutade man att inleda ett formellt granskningsförfarande. I samband med detta påpekade man särskilt att en ingående bedömning av investeringsprojektet genomförs på grundval av bedömningskriterierna om kommissionen utifrån de synpunkter som inkommit som svar på inledandet av det formella granskningsförfarandet inte med säkerhet kan fastställa att de angivna tröskelvärdena inte överskrids. Kommissionen uppmanade Tyskland och berörda parter att inkomma med synpunkter på stödet i fråga.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (32) | Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter. |
| --- | --- |

(32)

Kommissionen har inte mottagit några synpunkter från berörda parter.

5.   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

5.1   DEN RELEVANTA PRODUKTMARKNADEN

| (33) | Tyskland vidhöll sin ståndpunkt att B-segmentet enligt Polk utgör en lämplig definition av den relevanta produktmarknaden, men angav inte några ytterligare argument för detta. |
| --- | --- |

(33)

Tyskland vidhöll sin ståndpunkt att B-segmentet enligt Polk utgör en lämplig definition av den relevanta produktmarknaden, men angav inte några ytterligare argument för detta.

5.2   DEN RELEVANTA GEOGRAFISKA MARKNADEN

| (34) | Tyskland håller fast vid sin uppfattning att världsmarknaden eller åtminstone marknaden bestående av EES och Nordamerika tillsammans bör betraktas som den relevanta geografiska marknaden. Tyskland hävdar att det faktum att världsmarknaden förses med produkter från en enda produktionsanläggning talar för detta. |
| --- | --- |

(34)

Tyskland håller fast vid sin uppfattning att världsmarknaden eller åtminstone marknaden bestående av EES och Nordamerika tillsammans bör betraktas som den relevanta geografiska marknaden. Tyskland hävdar att det faktum att världsmarknaden förses med produkter från en enda produktionsanläggning talar för detta.

5.3   INGÅENDE BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

| (35) | Tyskland har inkommit med följande uppgifter för att göra det möjligt för kommissionen att göra en ingående bedömning. |
| --- | --- |

(35)

Tyskland har inkommit med följande uppgifter för att göra det möjligt för kommissionen att göra en ingående bedömning.

5.3.1   Stödets positiva effekter

| (36) | Tyskland är övertygat om att investeringen bidrar till den regionala utvecklingen av staden Leipzig och delstaten Sachsen och anger följande skäl för detta:






  — | Genom investeringsprojektet skulle 833 arbetstillfällen och 29 utbildningsplatser säkras och 1 040 nya arbetstillfällen och 30 nya utbildningsplatser skapas. |
| --- | --- | --- |

(36)

Tyskland är övertygat om att investeringen bidrar till den regionala utvecklingen av staden Leipzig och delstaten Sachsen och anger följande skäl för detta:

—

Genom investeringsprojektet skulle 833 arbetstillfällen och 29 utbildningsplatser säkras och 1 040 nya arbetstillfällen och 30 nya utbildningsplatser skapas.

| — | Dessutom skulle ett stort antal indirekta arbetstillfällen uppstå hos leverantörer och tjänsteleverantörer i regionen. Sysselsättningsmultiplikatorn är ca 2,5 (15), vilket innebär att cirka 2 700 ytterligare indirekta arbetstillfällen skulle skapas. Det antas att majoriteten av dessa arbetstillfällen skulle skapas på stödmottagarens anläggning eller i dess omedelbara närhet. Cirka 750 arbetstillfällen väntas uppstå enbart inom områdena leverans, teknik, transport och förpackning under perioden 2012–2015. |
| --- | --- |

—

Dessutom skulle ett stort antal indirekta arbetstillfällen uppstå hos leverantörer och tjänsteleverantörer i regionen. Sysselsättningsmultiplikatorn är ca 2,5 (15), vilket innebär att cirka 2 700 ytterligare indirekta arbetstillfällen skulle skapas. Det antas att majoriteten av dessa arbetstillfällen skulle skapas på stödmottagarens anläggning eller i dess omedelbara närhet. Cirka 750 arbetstillfällen väntas uppstå enbart inom områdena leverans, teknik, transport och förpackning under perioden 2012–2015.

| — | Stödmottagaren deltar aktivt i olika nätverks- och klusterinitiativ som främjar fordonsindustrins utveckling i regionen (bl.a. i initiativet Automotive Cluster Ostdeutschland, AOCD). |
| --- | --- |

—

Stödmottagaren deltar aktivt i olika nätverks- och klusterinitiativ som främjar fordonsindustrins utveckling i regionen (bl.a. i initiativet Automotive Cluster Ostdeutschland, AOCD).

| — | Stödmottagaren är också mycket aktiv när det gäller utbildning och fortbildning av sina anställda. Man anställer inte bara kvalificerad personal utan främjar även regelbunden fortbildning av de anställda genom interna och externa utbildningar. |
| --- | --- |

—

Stödmottagaren är också mycket aktiv när det gäller utbildning och fortbildning av sina anställda. Man anställer inte bara kvalificerad personal utan främjar även regelbunden fortbildning av de anställda genom interna och externa utbildningar.

5.3.2   Stödets lämplighet

| (37) | Tyskland påpekar att kommissionen i sitt beslut om Dell Products Polen (16) redan har godtagit att statligt stöd, jämte andra åtgärder, är ett lämpligt sätt att främja regional utveckling i regioner där BNP per capita och lönenivån är lägre än det nationella genomsnittet och arbetslösheten högre än det nationella genomsnittet. 2011 uppgick BNP per capita i Sachsen till 73 % av det nationella genomsnittet, och arbetslösheten var cirka 50 % högre än det nationella genomsnittet. Den genomsnittliga disponibla inkomsten för invånarna i Sachsen motsvarade under perioden 2007–2009 cirka 82 % av det nationella genomsnittet (17). |
| --- | --- |

(37)

Tyskland påpekar att kommissionen i sitt beslut om Dell Products Polen (16) redan har godtagit att statligt stöd, jämte andra åtgärder, är ett lämpligt sätt att främja regional utveckling i regioner där BNP per capita och lönenivån är lägre än det nationella genomsnittet och arbetslösheten högre än det nationella genomsnittet. 2011 uppgick BNP per capita i Sachsen till 73 % av det nationella genomsnittet, och arbetslösheten var cirka 50 % högre än det nationella genomsnittet. Den genomsnittliga disponibla inkomsten för invånarna i Sachsen motsvarade under perioden 2007–2009 cirka 82 % av det nationella genomsnittet (17).

| (38) | Tyskland anser därför att det anmälda stödet är ett lämpligt instrument för att uppnå målen med sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- |

(38)

Tyskland anser därför att det anmälda stödet är ett lämpligt instrument för att uppnå målen med sammanhållningspolitiken.

5.3.3   Stimulanseffekt/kontrafaktiskt scenario

| (39) | Tyskland har styrkt att stödet faller under scenario 2 i bedömningskriterierna, eftersom det ger ett incitament för mottagaren att göra hela investeringen i Leipzig i stället för att fördela den mellan [plats 1 i Tyskland] och Leipzig (konstruktion av bilkaross och lackering i en befintlig fabrik i [plats 1 i Tyskland] och montering i Leipzig). Tyskland inkom i synnerhet med relevanta, autentiska och aktuella handlingar från företaget som beskriver de olika stegen i Porsche AG:s beslutsprocess angående lokaliseringen av investeringen. Beslutsprocessen beskrivs nedan. |
| --- | --- |

(39)

Tyskland har styrkt att stödet faller under scenario 2 i bedömningskriterierna, eftersom det ger ett incitament för mottagaren att göra hela investeringen i Leipzig i stället för att fördela den mellan [plats 1 i Tyskland] och Leipzig (konstruktion av bilkaross och lackering i en befintlig fabrik i [plats 1 i Tyskland] och montering i Leipzig). Tyskland inkom i synnerhet med relevanta, autentiska och aktuella handlingar från företaget som beskriver de olika stegen i Porsche AG:s beslutsprocess angående lokaliseringen av investeringen. Beslutsprocessen beskrivs nedan.

Stödmottagarens beslutsprocess

| (40) | Investerings- och lokaliseringsbeslutet angående Macan-projektet fattades i mars 2011. Även om Porsche Automobile Holding SE och Volkswagen AG redan 2009 hade kommit överens om att bilda en integrerad fordonskoncern, hade de relevanta organen inom Porsche AG fattat alla relevanta affärsbeslut under den förberedande fasen och beslutsprocessen helt på egen hand, utan hänsyn till Volkswagen-koncernens beslutsprocesser, utskott och kommittéer. |
| --- | --- |

(40)

Investerings- och lokaliseringsbeslutet angående Macan-projektet fattades i mars 2011. Även om Porsche Automobile Holding SE och Volkswagen AG redan 2009 hade kommit överens om att bilda en integrerad fordonskoncern, hade de relevanta organen inom Porsche AG fattat alla relevanta affärsbeslut under den förberedande fasen och beslutsprocessen helt på egen hand, utan hänsyn till Volkswagen-koncernens beslutsprocesser, utskott och kommittéer.

| (41) | Enligt styrelsens arbetsordning inom Porsche AG skulle beslut (inklusive lokaliseringsbeslut) som rörde införandet av nya produkter (serier) fattas av Porsche AG:s verkställande utskott för produkter (kallat VAP) och framläggas för Porsche AG:s tillsynsråd (AR) för godkännande. |
| --- | --- |

(41)

Enligt styrelsens arbetsordning inom Porsche AG skulle beslut (inklusive lokaliseringsbeslut) som rörde införandet av nya produkter (serier) fattas av Porsche AG:s verkställande utskott för produkter (kallat VAP) och framläggas för Porsche AG:s tillsynsråd (AR) för godkännande.

| (42) | Investerings- och lokaliseringsbeslutet avseende Macan fattades i flera steg. I varje steg utförde man och diskuterade jämförande beräkningar för olika produktionsscenarion på olika platser i Tyskland. |
| --- | --- |

(42)

Investerings- och lokaliseringsbeslutet avseende Macan fattades i flera steg. I varje steg utförde man och diskuterade jämförande beräkningar för olika produktionsscenarion på olika platser i Tyskland.

| (43) | Processen (se nedan) inleddes [2010] och avslutades den 15 mars 2011 med ett beslut fattat av tillsynsrådet (AR) till förmån för Leipzig under förutsättning att statligt stöd beviljades för fabriken där. |
| --- | --- |

(43)

Processen (se nedan) inleddes [2010] och avslutades den 15 mars 2011 med ett beslut fattat av tillsynsrådet (AR) till förmån för Leipzig under förutsättning att statligt stöd beviljades för fabriken där.

| (44) | Till en början undersöktes bara de första fyra av nedanstående scenarion. Scenario 5 (18) introducerades först senare och presenterades för VAP den [2010].






  Scenario | Beskrivning av scenariot |
| --- | --- | --- |
| 1. | [Plats 2 i Tyskland] |

(44)

Till en början undersöktes bara de första fyra av nedanstående scenarion. Scenario 5 (18) introducerades först senare och presenterades för VAP den [2010].

Scenario

Beskrivning av scenariot

1.

[Plats 2 i Tyskland]

Hela fordonet tillverkas i [plats 2 i Tyskland] och levereras därifrån

| 2. | [Plats 2 i Tyskland]/Porsche Leipzig |
| --- | --- |

2.

[Plats 2 i Tyskland]/Porsche Leipzig

Konstruktion av bilkaross/lackering i [plats 2 i Tyskland], utslussning och leverans av lackerade karosser för montering i Leipzig

| 3. | [Plats 1 i Tyskland]/Porsche Leipzig |
| --- | --- |

3.

[Plats 1 i Tyskland]/Porsche Leipzig

Konstruktion av bilkaross/lackering i [plats 1 i Tyskland], utslussning och leverans av lackerade karosser för montering i Leipzig

| 4. | [Plats 3 i Tyskland] |
| --- | --- |

4.

[Plats 3 i Tyskland]

Hela fordonet tillverkas i [plats 3 i Tyskland] och levereras därifrån

| 5. | Porsche Leipzig |
| --- | --- |

5.

Porsche Leipzig

Hela fordonet tillverkas i Leipzig och levereras därifrån

| (45) | Med hjälp av affärshandlingarna förklarade Tyskland att man under planerings- och beslutsprocessen gjort flera beräkningar av de produktionskostnader som kunde hänföras till lokaliseringen för att uppnå samma noggrannhet för alla scenarion. Därför varierade referensscenariot, dvs. det favoriserade scenariot vid respektive tidpunkt, under beslutsprocessens gång (19). |
| --- | --- |

(45)

Med hjälp av affärshandlingarna förklarade Tyskland att man under planerings- och beslutsprocessen gjort flera beräkningar av de produktionskostnader som kunde hänföras till lokaliseringen för att uppnå samma noggrannhet för alla scenarion. Därför varierade referensscenariot, dvs. det favoriserade scenariot vid respektive tidpunkt, under beslutsprocessens gång (19).

| (46) | Eftersom Porsche Leipzig hade mindre tid på sig än de andra lokaliseringarna att utföra beräkningar av samma omfattning och dessutom var en ren monteringsfabrik, saknade man erfarenhet av detaljerad kostnadsplanering och planering av strukturella investeringar såsom byggnader och infrastruktur för lackeringsverkstaden och karosseriet. På VAP-mötet den [2010], där scenario 5 godkändes som referensscenario, uppmanades Porsche Leipzig att inkomma med mer exakta planeringsuppgifter. |
| --- | --- |

(46)

Eftersom Porsche Leipzig hade mindre tid på sig än de andra lokaliseringarna att utföra beräkningar av samma omfattning och dessutom var en ren monteringsfabrik, saknade man erfarenhet av detaljerad kostnadsplanering och planering av strukturella investeringar såsom byggnader och infrastruktur för lackeringsverkstaden och karosseriet. På VAP-mötet den [2010], där scenario 5 godkändes som referensscenario, uppmanades Porsche Leipzig att inkomma med mer exakta planeringsuppgifter.

| (47) | Under loppet av den mer detaljerade planeringsprocessen blev det tydligt att den kostnadsfördel som scenario 5 ursprungligen antogs innebära i förhållande till scenario 3 blev allt mindre, och efter att ytterligare investeringskostnader hade identifierats stod det i stället klart att scenario 5 innebar en klar kostnadsnackdel jämfört med scenario 3. De beräknade kostnaderna för scenariona 3 och 5 låg dock fortfarande långt under kostnaderna för de övriga scenariona. |
| --- | --- |

(47)

Under loppet av den mer detaljerade planeringsprocessen blev det tydligt att den kostnadsfördel som scenario 5 ursprungligen antogs innebära i förhållande till scenario 3 blev allt mindre, och efter att ytterligare investeringskostnader hade identifierats stod det i stället klart att scenario 5 innebar en klar kostnadsnackdel jämfört med scenario 3. De beräknade kostnaderna för scenariona 3 och 5 låg dock fortfarande långt under kostnaderna för de övriga scenariona.

| (48) | Ledningen för Porsche Leipzig började undersöka om det fanns möjlighet att erhålla statligt stöd för att kompensera kostnadsnackdelen och kontaktade Sachsens ministerium för ekonomi, arbetsmarknad och transport (nedan kallat SMWA). |
| --- | --- |

(48)

Ledningen för Porsche Leipzig började undersöka om det fanns möjlighet att erhålla statligt stöd för att kompensera kostnadsnackdelen och kontaktade Sachsens ministerium för ekonomi, arbetsmarknad och transport (nedan kallat SMWA).

| (49) | I en skrivelse av den 25 februari 2011 bad Porsche Leipzig SMWA att undersöka möjligheten till stöd för det planerade investeringsprojektet. I skrivelsen påpekade man att det ännu inte hade fattats något lokaliseringsbeslut och att man nu undersökte om det fanns möjlighet att erhålla ekonomiskt stöd för att kompensera för de nackdelar som Leipzig innebar. På ett möte den 28 februari 2011 presenterades investeringsprojektet för SMWA. |
| --- | --- |

(49)

I en skrivelse av den 25 februari 2011 bad Porsche Leipzig SMWA att undersöka möjligheten till stöd för det planerade investeringsprojektet. I skrivelsen påpekade man att det ännu inte hade fattats något lokaliseringsbeslut och att man nu undersökte om det fanns möjlighet att erhålla ekonomiskt stöd för att kompensera för de nackdelar som Leipzig innebar. På ett möte den 28 februari 2011 presenterades investeringsprojektet för SMWA.

| (50) | Under sitt möte den [2011] uppmanade VAP Porsche Leipzig att identifiera ytterligare möjligheter till besparingar för att scenario 5 skulle vara ett konkurrenskraftigt alternativ till scenario 3. |
| --- | --- |

(50)

Under sitt möte den [2011] uppmanade VAP Porsche Leipzig att identifiera ytterligare möjligheter till besparingar för att scenario 5 skulle vara ett konkurrenskraftigt alternativ till scenario 3.

| (51) | Genom en skrivelse av den 9 mars 2011 försäkrade SMWA Porsche Leipzig att man skulle stödja investeringsprojektet för att hela tillverkningen av Macan skulle ske i Leipzig om de villkor som gäller för tilldelning av regionalstöd uppfylls. |
| --- | --- |

(51)

Genom en skrivelse av den 9 mars 2011 försäkrade SMWA Porsche Leipzig att man skulle stödja investeringsprojektet för att hela tillverkningen av Macan skulle ske i Leipzig om de villkor som gäller för tilldelning av regionalstöd uppfylls.

| (52) | Som ett resultat av de detaljerade beräkningarna fick tillsynsrådet den 15 mars 2011 ta del av följande jämförelse av produktionskostnaderna före beviljandet av statligt stöd för respektive lokalisering:






  Scenario | Produktionskostnader för respektive lokalisering i miljoner euro utan stöd; uppgifter från den 15 mars 2011 |
| --- | --- | --- |
| 3. | [Plats 1 i Tyskland]/Porsche Leipzig |

(52)

Som ett resultat av de detaljerade beräkningarna fick tillsynsrådet den 15 mars 2011 ta del av följande jämförelse av produktionskostnaderna före beviljandet av statligt stöd för respektive lokalisering:

Scenario

Produktionskostnader för respektive lokalisering i miljoner euro utan stöd; uppgifter från den 15 mars 2011

3.

[Plats 1 i Tyskland]/Porsche Leipzig

[...]

| 5. | Porsche Leipzig |
| --- | --- |

5.

Porsche Leipzig

[...]

| (53) | Utan statligt stöd innebar scenario 5 därmed en kostnadsnackdel på 65 miljoner euro jämfört med scenario 3. |
| --- | --- |

(53)

Utan statligt stöd innebar scenario 5 därmed en kostnadsnackdel på 65 miljoner euro jämfört med scenario 3.

| (54) | Eftersom scenario 5 innebär att samtliga investeringskostnader uppkommer i Leipzig är hela kostnaden för infrastrukturs- och produktinvesteringarna på 550 miljoner euro stödberättigande. Enligt tillämpliga regler för beviljande av regionalstöd skulle stödet därför kunna uppgå till 47,5 miljoner euro. Således skulle nettoproduktionskostnaderna (efter utbetalning av stödet) för scenario 5 minska från [...] miljoner euro till [...] miljoner euro. |
| --- | --- |

(54)

Eftersom scenario 5 innebär att samtliga investeringskostnader uppkommer i Leipzig är hela kostnaden för infrastrukturs- och produktinvesteringarna på 550 miljoner euro stödberättigande. Enligt tillämpliga regler för beviljande av regionalstöd skulle stödet därför kunna uppgå till 47,5 miljoner euro. Således skulle nettoproduktionskostnaderna (efter utbetalning av stödet) för scenario 5 minska från [...] miljoner euro till [...] miljoner euro.

| (55) | I scenario 3 skulle endast en liten del av de totala investeringskostnaderna (för montering) uppkomma i Leipzig, och för detta skulle stöd på 10,02 miljoner euro kunna beviljas. Eftersom [plats 1 i Tyskland] inte ligger i en stödberättigad region skulle inte något regionalstöd betalas ut här. Således skulle nettoproduktionskostnaderna (efter utbetalning av stödet) för scenario 3 minska från [...] miljoner euro till [...] miljoner euro. |
| --- | --- |

(55)

I scenario 3 skulle endast en liten del av de totala investeringskostnaderna (för montering) uppkomma i Leipzig, och för detta skulle stöd på 10,02 miljoner euro kunna beviljas. Eftersom [plats 1 i Tyskland] inte ligger i en stödberättigad region skulle inte något regionalstöd betalas ut här. Således skulle nettoproduktionskostnaderna (efter utbetalning av stödet) för scenario 3 minska från [...] miljoner euro till [...] miljoner euro.

| (56) | Av tabellen nedan framgår att nackdelen med scenario 5 jämfört med scenario 3 skulle minska från 65 miljoner euro till 27,52 miljoner euro om hänsyn tas till stödet (enligt uppgifter från mars 2011). | Scenario 3 | Scenario 5 |
| --- | --- | --- | --- |
| Produktionskostnader utan statligt stöd | [...] miljoner euro | [...] miljoner euro |
| Kostnadsnackdel för scenario 5 i förhållande till scenario 3 utan stöd | 65 miljoner euro |
| Statligt stöd | 10,02 miljoner euro | 47,5 miljoner euro |
| Produktionskostnader med stödet inräknat | [...] miljoner euro | [...] miljoner euro |
| Kostnadsnackdel för scenario 5 i förhållande till scenario 3 med stödet inräknat | 27,52 miljoner euro |

(56)

Av tabellen nedan framgår att nackdelen med scenario 5 jämfört med scenario 3 skulle minska från 65 miljoner euro till 27,52 miljoner euro om hänsyn tas till stödet (enligt uppgifter från mars 2011).

Scenario 3

Scenario 5

Produktionskostnader utan statligt stöd

[...] miljoner euro

[...] miljoner euro

Kostnadsnackdel för scenario 5 i förhållande till scenario 3 utan stöd

65 miljoner euro

Statligt stöd

10,02 miljoner euro

47,5 miljoner euro

Produktionskostnader med stödet inräknat

[...] miljoner euro

[...] miljoner euro

Kostnadsnackdel för scenario 5 i förhållande till scenario 3 med stödet inräknat

27,52 miljoner euro

| (57) | Tyskland har påpekat att förutom den kvantitativa kostnadsnackdelen på 27,52 miljoner euro tog man även hänsyn till följande kvalitativa kriterier som talade för scenario 5:






  — | För det första visade empiriska data från fordonsindustrin på att vissa risker, t.ex. risker i samband med transport, minskar om hela tillverkningen sker på en plats jämfört med om konstruktionen av bilkarossen och lackeringen sker på en plats och monteringen på en annan. |
| --- | --- | --- |

(57)

Tyskland har påpekat att förutom den kvantitativa kostnadsnackdelen på 27,52 miljoner euro tog man även hänsyn till följande kvalitativa kriterier som talade för scenario 5:

—

För det första visade empiriska data från fordonsindustrin på att vissa risker, t.ex. risker i samband med transport, minskar om hela tillverkningen sker på en plats jämfört med om konstruktionen av bilkarossen och lackeringen sker på en plats och monteringen på en annan.

| — | För det andra innebär det faktum att hela tillverkningen sker på en plats att tillverkningsprocessen kan gestaltas på ett dynamiskt sätt och optimeras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

—

För det andra innebär det faktum att hela tillverkningen sker på en plats att tillverkningsprocessen kan gestaltas på ett dynamiskt sätt och optimeras i enlighet med detta.

| — | För det tredje går det snabbare att identifiera och eliminera eventuella brister om hela tillverkningen sker på en plats. Erfarenheten visar att den totala felfrekvensen kan minskas om de anställda som arbetar inom olika stadier av produktionsprocessen kan arbeta tillsammans på ett ställe. |
| --- | --- |

—

För det tredje går det snabbare att identifiera och eliminera eventuella brister om hela tillverkningen sker på en plats. Erfarenheten visar att den totala felfrekvensen kan minskas om de anställda som arbetar inom olika stadier av produktionsprocessen kan arbeta tillsammans på ett ställe.

| — | För det fjärde var även varumärkets image en avgörande faktor. I fabriken i [plats 1 i Tyskland] tillverkades främst [...] fordon medan det i fallet Macan handlar om ett premiumfordon. |
| --- | --- |

—

För det fjärde var även varumärkets image en avgörande faktor. I fabriken i [plats 1 i Tyskland] tillverkades främst [...] fordon medan det i fallet Macan handlar om ett premiumfordon.

| (58) | Mot bakgrund av dessa beräkningar och överväganden meddelade finansdirektören för Porsche AG vid tillsynsrådets möte den 15 mars 2011 att regionalstöd bör sökas för utbyggnaden av produktionsanläggningen i Leipzig. Enligt protokollet från tillsynsrådets möte den 15 mars 2011 förklarade han att det slutliga lokaliseringsbeslutet i sin tur beror på om subventionerna beviljas. |
| --- | --- |

(58)

Mot bakgrund av dessa beräkningar och överväganden meddelade finansdirektören för Porsche AG vid tillsynsrådets möte den 15 mars 2011 att regionalstöd bör sökas för utbyggnaden av produktionsanläggningen i Leipzig. Enligt protokollet från tillsynsrådets möte den 15 mars 2011 förklarade han att det slutliga lokaliseringsbeslutet i sin tur beror på om subventionerna beviljas.

| (59) | Efter detta uttalande godkände tillsynsrådet scenario 5 (hela tillverkningen sker i Leipzig) under förutsättning att det statliga stödet skulle beviljas. |
| --- | --- |

(59)

Efter detta uttalande godkände tillsynsrådet scenario 5 (hela tillverkningen sker i Leipzig) under förutsättning att det statliga stödet skulle beviljas.

| (60) | Efter detta villkorade beslut som tillsynsrådet fattade den 15 mars 2011 gjorde Porsche Leipzig en formell begäran om regionalstöd i form av medel från Gemenskapsuppgift – Förbättring av den regionala näringsstrukturen (GRW). Ansökan lämnades in till utvecklingsbanken Sächsische Aufbaubank (nedan kallad SAB) den 24 mars 2011. Det föreligger en laglig rätt till investeringsstödet; i föreliggande fall krävs dock ett godkännande av kommissionen. Ingen förhandsansökan krävs, men det förväntade beloppet för investeringsstödet måste anges i stödansökan så att det kan säkerställas att det maximala stödbeloppet inte överskrids. |
| --- | --- |

(60)

Efter detta villkorade beslut som tillsynsrådet fattade den 15 mars 2011 gjorde Porsche Leipzig en formell begäran om regionalstöd i form av medel från Gemenskapsuppgift – Förbättring av den regionala näringsstrukturen (GRW). Ansökan lämnades in till utvecklingsbanken Sächsische Aufbaubank (nedan kallad SAB) den 24 mars 2011. Det föreligger en laglig rätt till investeringsstödet; i föreliggande fall krävs dock ett godkännande av kommissionen. Ingen förhandsansökan krävs, men det förväntade beloppet för investeringsstödet måste anges i stödansökan så att det kan säkerställas att det maximala stödbeloppet inte överskrids.

| (61) | Den 29 mars 2011 bekräftade SAB att investeringsprojektet i princip uppfyller kriterierna för stödberättigande. |
| --- | --- |

(61)

Den 29 mars 2011 bekräftade SAB att investeringsprojektet i princip uppfyller kriterierna för stödberättigande.

| (62) | Investeringsprojektet påbörjades i april 2011. |
| --- | --- |

(62)

Investeringsprojektet påbörjades i april 2011.

| (63) | Av tabellen nedan framgår de olika stegen i beslutsprocessen.






  Datum | |
| --- | --- | --- |
| [2010] | Möte i VAP:






  — | Endast scenariona 1 till 4 presenteras.






  — | VAP beslutar om vidare utarbetande av scenariona 1 till 4. |

(63)

Av tabellen nedan framgår de olika stegen i beslutsprocessen.

Datum

[2010]

Möte i VAP:

—

Endast scenariona 1 till 4 presenteras.

—

VAP beslutar om vidare utarbetande av scenariona 1 till 4.

| — | Scenario 1 anges som referensscenario. |
| --- | --- |

—

Scenario 1 anges som referensscenario.

[2010]

Möte i VAP:

| — | Scenariona 1 till 5 presenteras. |
| --- | --- |

—

Scenariona 1 till 5 presenteras.

| — | Scenario 3 anges som referensscenario. |
| --- | --- |

—

Scenario 3 anges som referensscenario.

[2010]

Möte i tillsynsrådet:

| — | Tillsynsrådet fattar beslut om genomförandet av projektet Macan. |
| --- | --- |

—

Tillsynsrådet fattar beslut om genomförandet av projektet Macan.

| — | Det har fortfarande inte fattats något beslut i lokaliseringsfrågan. Tillsynsrådet ber VAP att komma med lokaliseringsförslag. |
| --- | --- |

—

Det har fortfarande inte fattats något beslut i lokaliseringsfrågan. Tillsynsrådet ber VAP att komma med lokaliseringsförslag.

| — | Tillsynsrådet välkomnar scenario 5. |
| --- | --- |

—

Tillsynsrådet välkomnar scenario 5.

[2010]

Möte i VAP:

| — | Alla fem lokaliseringsscenarion är fortfarande aktuella. |
| --- | --- |

—

Alla fem lokaliseringsscenarion är fortfarande aktuella.

| — | VAP begär ett fortsatt utarbetande av scenario 5. |
| --- | --- |

—

VAP begär ett fortsatt utarbetande av scenario 5.

| — | Scenario 5 anges som referensscenario. |
| --- | --- |

—

Scenario 5 anges som referensscenario.

[2011]

Möte i VAP:

| — | VAP bekräftar att beslutsbegäran kommer att presenteras för tillsynsrådet på nästa möte i tillsynsrådet där det kommer att fattas beslut om produktionsplatsen.






  — | Tillsynsrådet har ännu inte gett sitt godkännande. |
| --- | --- | --- |

—

VAP bekräftar att beslutsbegäran kommer att presenteras för tillsynsrådet på nästa möte i tillsynsrådet där det kommer att fattas beslut om produktionsplatsen.

—

Tillsynsrådet har ännu inte gett sitt godkännande.

25 februari 2011

Porsche Leipzigs skrivelse till SMWA:

| — | Uppmanar SMWA att undersöka om stöd kan beviljas för investeringsprojektet. |
| --- | --- |

—

Uppmanar SMWA att undersöka om stöd kan beviljas för investeringsprojektet.

[före den 15 mars 2011]

Möte i VAP:

| — | VAP bekräftar kostnadsberäkningarna för scenario 5. |
| --- | --- |

—

VAP bekräftar kostnadsberäkningarna för scenario 5.

| — | VAP begär ytterligare besparingar. |
| --- | --- |

—

VAP begär ytterligare besparingar.

9 mars 2011

Genom en skrivelse bekräftar SMWA sin vilja att stödja projektet:

| — | SMWA försäkrar att man stöder investeringsprojektet för att hela tillverkningen av Macan förläggs till Leipzig förutsatt att de villkor som gäller för tilldelning av regionalstöd uppfylls. |
| --- | --- |

—

SMWA försäkrar att man stöder investeringsprojektet för att hela tillverkningen av Macan förläggs till Leipzig förutsatt att de villkor som gäller för tilldelning av regionalstöd uppfylls.

15 mars 2011

Möte i tillsynsrådet:

| — | Tillsynsrådet godkänner att hela tillverkningen av Macan sker i Leipzig under förutsättning att statligt stöd beviljas. |
| --- | --- |

—

Tillsynsrådet godkänner att hela tillverkningen av Macan sker i Leipzig under förutsättning att statligt stöd beviljas.

24 mars 2011

Porsche Leipzig ansöker formellt om den villkorade delen av stödet.

29 mars 2011

Skrivelse från SAB:

| — | SAB bekräftar att investeringsprojektet i princip uppfyller villkoren för stödberättigande i stödordningen. |
| --- | --- |

—

SAB bekräftar att investeringsprojektet i princip uppfyller villkoren för stödberättigande i stödordningen.

April 2011

Arbetet med investeringsprojektet påbörjas.

5.3.4   Stödets proportionalitet

| (64) | I scenario 2 i punkt 22 i bedömningskriterierna ”kommer stödet i allmänhet att anses vara proportionerligt om det motsvarar skillnaden mellan nettokostnaderna för det stödmottagande företaget att investera i den stödberättigande regionen och nettokostnaderna för att investera i alternativa regioner”. Tyskland påpekar att de beräkningar som använts för att analysera stimulanseffekten även skulle kunna användas som underlag vid bedömningen av stödets proportionalitet. |
| --- | --- |

(64)

I scenario 2 i punkt 22 i bedömningskriterierna ”kommer stödet i allmänhet att anses vara proportionerligt om det motsvarar skillnaden mellan nettokostnaderna för det stödmottagande företaget att investera i den stödberättigande regionen och nettokostnaderna för att investera i alternativa regioner”. Tyskland påpekar att de beräkningar som använts för att analysera stimulanseffekten även skulle kunna användas som underlag vid bedömningen av stödets proportionalitet.

| (65) | Produktionsscenario 5 innebär en kostnadsnackdel på 65 miljoner euro i förhållande till scenario 3. |
| --- | --- |

(65)

Produktionsscenario 5 innebär en kostnadsnackdel på 65 miljoner euro i förhållande till scenario 3.

| (66) | Även om man tar hänsyn till det högsta tillåtna stödet på 47,5 miljoner euro (nominellt värde) ger scenario 5 fortfarande en kostnadsnackdel på 27,52 miljoner euro. |
| --- | --- |

(66)

Även om man tar hänsyn till det högsta tillåtna stödet på 47,5 miljoner euro (nominellt värde) ger scenario 5 fortfarande en kostnadsnackdel på 27,52 miljoner euro.

| (67) | Därför hävdar Tyskland att det inte sker någon överkompensation eftersom stödet inte kompenserar fullt ut för den lokaliseringsnackdel som fabriken i Leipzig innebär. Stödet är därför proportionerligt. |
| --- | --- |

(67)

Därför hävdar Tyskland att det inte sker någon överkompensation eftersom stödet inte kompenserar fullt ut för den lokaliseringsnackdel som fabriken i Leipzig innebär. Stödet är därför proportionerligt.

| (68) | Tyskland påpekar att Porsche AG inte bara tar hänsyn till ekonomiska, utan även kvalitativa kriterier i samband med lokaliseringsbeslutet. |
| --- | --- |

(68)

Tyskland påpekar att Porsche AG inte bara tar hänsyn till ekonomiska, utan även kvalitativa kriterier i samband med lokaliseringsbeslutet.

5.3.5   Stödets negativa effekter på konkurrensen och handeln

| (69) | Tyskland betonar att regionalstödet endast syftar till att kompensera för den nackdel som en lokalisering av investeringen till fabriken i Leipzig innebär, dvs. det syftar till att kompensera för den merkostnad som uppstår om hela tillverkningen sker i Leipzig i förhållande till om konstruktionen av bilkarossen och lackeringen sker i [plats 1 i Tyskland] och de lackerade karosserna sedan levereras till Leipzig för montering. Eftersom stödet är proportionerligt påverkar det inte konkurrensen. Investeringen i Macan-projektet skulle ha gjorts i vilket fall och dess inverkan på konkurrensen och handeln hade därför skett oberoende av stödet. |
| --- | --- |

(69)

Tyskland betonar att regionalstödet endast syftar till att kompensera för den nackdel som en lokalisering av investeringen till fabriken i Leipzig innebär, dvs. det syftar till att kompensera för den merkostnad som uppstår om hela tillverkningen sker i Leipzig i förhållande till om konstruktionen av bilkarossen och lackeringen sker i [plats 1 i Tyskland] och de lackerade karosserna sedan levereras till Leipzig för montering. Eftersom stödet är proportionerligt påverkar det inte konkurrensen. Investeringen i Macan-projektet skulle ha gjorts i vilket fall och dess inverkan på konkurrensen och handeln hade därför skett oberoende av stödet.

| (70) | Därför utgår Tyskland ifrån att stödet är i linje med punkt 40 i bedömningskriterierna och inte kommer att ha någon negativ effekt på konkurrensen och handeln. |
| --- | --- |

(70)

Därför utgår Tyskland ifrån att stödet är i linje med punkt 40 i bedömningskriterierna och inte kommer att ha någon negativ effekt på konkurrensen och handeln.

6.   BEDÖMNING AV STÖDET OCH ÅTGÄRDENS FÖRENLIGHET MED DEN INRE MARKNADEN

6.1   FÖREKOMST AV STÖD

| (71) | Det ekonomiska stödet ges av Tyskland i form av ett direktbidrag och ett investeringsstöd. Därför rör det sig om ett statligt stöd eller ett stöd med hjälp av statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(71)

Det ekonomiska stödet ges av Tyskland i form av ett direktbidrag och ett investeringsstöd. Därför rör det sig om ett statligt stöd eller ett stöd med hjälp av statliga medel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (72) | Stödet kommer att beviljas dotterbolagen inom en enda företagsgrupp, Volkswagen-koncernen, och är därför selektivt. |
| --- | --- |

(72)

Stödet kommer att beviljas dotterbolagen inom en enda företagsgrupp, Volkswagen-koncernen, och är därför selektivt.

| (73) | Genom det ekonomiska stödet befrias mottagarna från kostnader som de annars skulle ha tvingats bära själva. Följaktligen erhåller de en ekonomisk fördel gentemot sina konkurrenter. |
| --- | --- |

(73)

Genom det ekonomiska stödet befrias mottagarna från kostnader som de annars skulle ha tvingats bära själva. Följaktligen erhåller de en ekonomisk fördel gentemot sina konkurrenter.

| (74) | Det ekonomiska stödet är avsett för en investering inom fordonssektorn. Eftersom handel med fordon sker mellan medlemsstaterna, kommer åtgärden sannolikt att påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(74)

Det ekonomiska stödet är avsett för en investering inom fordonssektorn. Eftersom handel med fordon sker mellan medlemsstaterna, kommer åtgärden sannolikt att påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (75) | Åtgärden gynnar Volkswagen-koncernens produktion och därmed snedvrider den eller hotar den att snedvrida konkurrensen. |
| --- | --- |

(75)

Åtgärden gynnar Volkswagen-koncernens produktion och därmed snedvrider den eller hotar den att snedvrida konkurrensen.

| (76) | Därför anser kommissionen att åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(76)

Därför anser kommissionen att åtgärden utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

6.2   STÖDÅTGÄRDENS LAGLIGHET

| (77) | Tyskland anmälde den föreslagna stödåtgärden innan den genomfördes och har därmed uppfyllt sin skyldighet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget samt kravet på individuell anmälan enligt artikel 7 e i kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 (20) och artikel 6.2 i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (21). |
| --- | --- |

(77)

Tyskland anmälde den föreslagna stödåtgärden innan den genomfördes och har därmed uppfyllt sin skyldighet enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget samt kravet på individuell anmälan enligt artikel 7 e i kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 (20) och artikel 6.2 i kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 (21).

6.3   RÄTTSLIG GRUND FÖR BEDÖMNINGEN

| (78) | Syftet med stödet är att främja den regionala utvecklingen. Eftersom Tyskland har åtagit sig att bevilja stödet före den 1 juli 2014 (under förutsättning att ett godkännande från kommissionen föreligger om ett sådant ännu inte getts) grundar sig bedömningen av stödets förenlighet med den inre marknaden på riktlinjerna för regionalstöd för 2007–2013, som enligt punkt 186 i riktlinjerna för regionalstöd för 2014–2020 (22) har förlängts till den 30 juni 2014. Särskilt bör bestämmelserna i avsnitt 4.3 i riktlinjerna för regionalstöd för 2007–2013 (”Stöd till stora investeringsprojekt”) beaktas vid denna bedömning. Om kommissionen under det formella granskningsförfarandet inte med säkerhet kan fastställa att de tröskelvärden som avses i punkt 68 a (marknadsandel) och 68 b (kapacitetsökning/marknad) i riktlinjerna för regionalstöd inte överskrids, kommer den att behöva göra en ingående bedömning på grundval av kriterierna för en ingående bedömning av statligt regionalstöd till stora investeringsprojekt. |
| --- | --- |

(78)

Syftet med stödet är att främja den regionala utvecklingen. Eftersom Tyskland har åtagit sig att bevilja stödet före den 1 juli 2014 (under förutsättning att ett godkännande från kommissionen föreligger om ett sådant ännu inte getts) grundar sig bedömningen av stödets förenlighet med den inre marknaden på riktlinjerna för regionalstöd för 2007–2013, som enligt punkt 186 i riktlinjerna för regionalstöd för 2014–2020 (22) har förlängts till den 30 juni 2014. Särskilt bör bestämmelserna i avsnitt 4.3 i riktlinjerna för regionalstöd för 2007–2013 (”Stöd till stora investeringsprojekt”) beaktas vid denna bedömning. Om kommissionen under det formella granskningsförfarandet inte med säkerhet kan fastställa att de tröskelvärden som avses i punkt 68 a (marknadsandel) och 68 b (kapacitetsökning/marknad) i riktlinjerna för regionalstöd inte överskrids, kommer den att behöva göra en ingående bedömning på grundval av kriterierna för en ingående bedömning av statligt regionalstöd till stora investeringsprojekt.

| (79) | Kommissionen måste genomföra kontrollen i tre steg:






  — | För det första måste den bekräfta att åtgärden är förenlig med de allmänna bestämmelserna i riktlinjerna för regionalstöd. |
| --- | --- | --- |

(79)

Kommissionen måste genomföra kontrollen i tre steg:

—

För det första måste den bekräfta att åtgärden är förenlig med de allmänna bestämmelserna i riktlinjerna för regionalstöd.

| — | För det andra måste den fastställa om det med säkerhet kan uteslutas att kontrollen av marknadsandelen och kapacitetsökningen enligt punkt 68 a och b resulterar i att en ingående bedömning måste genomföras. |
| --- | --- |

—

För det andra måste den fastställa om det med säkerhet kan uteslutas att kontrollen av marknadsandelen och kapacitetsökningen enligt punkt 68 a och b resulterar i att en ingående bedömning måste genomföras.

| — | För det tredje kan den behöva göra en ingående bedömning beroende på resultatet av bedömningen i steg två. |
| --- | --- |

—

För det tredje kan den behöva göra en ingående bedömning beroende på resultatet av bedömningen i steg två.

6.4   ÅTGÄRDENS FÖRENLIGHET MED DE ALLMÄNNA FÖRENLIGHETSKRITERIERNA I RIKTLINJERNA FÖR REGIONALSTÖD

| (80) | Kommissionen har redan i skäl 36 i beslutet att inleda förfarandet fastställt att de allmänna kriterierna för förenlighet med den inre marknaden i riktlinjerna för regionalstöd uppfylls i samband med detta stöd. Under det formella granskningsförfarandet upptäcktes ingenting som pekade på att denna bedömning skulle ifrågasättas. Kommissionen noterar särskilt följande:






  — | Det finns inga tecken på att Porsche Leipzig, Porsche AG eller Volkswagen-koncernen befinner sig i finansiella svårigheter, eftersom inget av de villkor som fastställs i gemenskapens riktlinjer för statliga stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (23) är uppfyllda. Följaktligen kan statligt stöd komma i fråga för den koncern som stödmottagaren ingår i. |
| --- | --- | --- |

(80)

Kommissionen har redan i skäl 36 i beslutet att inleda förfarandet fastställt att de allmänna kriterierna för förenlighet med den inre marknaden i riktlinjerna för regionalstöd uppfylls i samband med detta stöd. Under det formella granskningsförfarandet upptäcktes ingenting som pekade på att denna bedömning skulle ifrågasättas. Kommissionen noterar särskilt följande:

—

Det finns inga tecken på att Porsche Leipzig, Porsche AG eller Volkswagen-koncernen befinner sig i finansiella svårigheter, eftersom inget av de villkor som fastställs i gemenskapens riktlinjer för statliga stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (23) är uppfyllda. Följaktligen kan statligt stöd komma i fråga för den koncern som stödmottagaren ingår i.

| — | Stödet kommer att beviljas på grundval av gruppundantagsförordningar som är i linje med de allmänna kriterier för förenlighet med den inre marknaden som fastställs i riktlinjerna för regionalstöd. |
| --- | --- |

—

Stödet kommer att beviljas på grundval av gruppundantagsförordningar som är i linje med de allmänna kriterier för förenlighet med den inre marknaden som fastställs i riktlinjerna för regionalstöd.

| — | Eftersom investeringsprojektet i synnerhet leder till en diversifiering av tillverkningen vid en befintlig anläggning där en ny personbilsmodell, Porsche Macan, kommer att tillverkas, rör det sig om en nyinvestering i den mening som avses i punkt 34 i riktlinjerna för regionalstöd. |
| --- | --- |

—

Eftersom investeringsprojektet i synnerhet leder till en diversifiering av tillverkningen vid en befintlig anläggning där en ny personbilsmodell, Porsche Macan, kommer att tillverkas, rör det sig om en nyinvestering i den mening som avses i punkt 34 i riktlinjerna för regionalstöd.

| — | De stödberättigande investeringskostnaderna har fastställts i enlighet med riktlinjerna för regionalstöd. |
| --- | --- |

—

De stödberättigande investeringskostnaderna har fastställts i enlighet med riktlinjerna för regionalstöd.

| — | Stödmottagaren är skyldig att upprätthålla investeringen i regionen under minst fem år efter att projektet har slutförts. |
| --- | --- |

—

Stödmottagaren är skyldig att upprätthålla investeringen i regionen under minst fem år efter att projektet har slutförts.

| — | Stödmottagaren lämnar ett eget bidrag på minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna i en form som är helt fri från statligt stöd. |
| --- | --- |

—

Stödmottagaren lämnar ett eget bidrag på minst 25 % av de stödberättigande kostnaderna i en form som är helt fri från statligt stöd.

| — | De beräknade totala stödberättigande kostnaderna för projektet uppgår till 521 559 981,66 euro (i nuvärde, diskonterat till dagen för anmälan). Det finns inget som tyder på att stödmottagaren har mottagit regionalstöd för något annat investeringsprojekt under de senaste tre åren innan arbetena med investeringsprojektet i fråga inleddes. Således utgör det planerade investeringsprojektet ingen nyinvestering inom ramen för ett tidigare investeringsprojekt i den mening som avses i punkt 60 i riktlinjerna för regionalstöd. |
| --- | --- |

—

De beräknade totala stödberättigande kostnaderna för projektet uppgår till 521 559 981,66 euro (i nuvärde, diskonterat till dagen för anmälan). Det finns inget som tyder på att stödmottagaren har mottagit regionalstöd för något annat investeringsprojekt under de senaste tre åren innan arbetena med investeringsprojektet i fråga inleddes. Således utgör det planerade investeringsprojektet ingen nyinvestering inom ramen för ett tidigare investeringsprojekt i den mening som avses i punkt 60 i riktlinjerna för regionalstöd.

| — | Enligt nedsättningsförfarandet i punkt 67 i riktlinjerna för regionalstöd ger de totala stödberättigande kostnaderna en högsta tillåtna stödnivå på 8,37 % bruttobidragsekvivalent för projektet. |
| --- | --- |

—

Enligt nedsättningsförfarandet i punkt 67 i riktlinjerna för regionalstöd ger de totala stödberättigande kostnaderna en högsta tillåtna stödnivå på 8,37 % bruttobidragsekvivalent för projektet.

| — | Eftersom det föreslagna stödet (43 666 078,75 euro i nuvärde) inte överstiger den högsta tillåtna stödnivån och det anmälda stödet inte kommer att kombineras med andra regionalstöd, är nivån på det föreslagna stödet förenlig med riktlinjerna för regionalstöd. |
| --- | --- |

—

Eftersom det föreslagna stödet (43 666 078,75 euro i nuvärde) inte överstiger den högsta tillåtna stödnivån och det anmälda stödet inte kommer att kombineras med andra regionalstöd, är nivån på det föreslagna stödet förenlig med riktlinjerna för regionalstöd.

| (81) | Mot bakgrund av detta drar kommissionen slutsatsen att de allmänna kriterier för förenlighet med den inre marknaden som fastställs i riktlinjerna för regionalstöd är uppfyllda. |
| --- | --- |

(81)

Mot bakgrund av detta drar kommissionen slutsatsen att de allmänna kriterier för förenlighet med den inre marknaden som fastställs i riktlinjerna för regionalstöd är uppfyllda.

6.5   BEDÖMNING ENLIGT PUNKT 68 I RIKTLINJERNA FÖR REGIONALSTÖD

| (82) | I skäl 78 i beslutet att inleda förfarandet anges följande: Om kommissionen utifrån de synpunkter som inkommit vid inledandet av det formella granskningsförfarandet inte med säkerhet kan fastställa att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a och b inte överskrids, kommer den att göra en ingående bedömning av investeringsprojektet på grundval av kommissionens meddelande om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt. Kommissionen måste bedöma om de synpunkter som inkommit stödde denna slutsats. |
| --- | --- |

(82)

I skäl 78 i beslutet att inleda förfarandet anges följande: Om kommissionen utifrån de synpunkter som inkommit vid inledandet av det formella granskningsförfarandet inte med säkerhet kan fastställa att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a och b inte överskrids, kommer den att göra en ingående bedömning av investeringsprojektet på grundval av kommissionens meddelande om kriterier för en ingående bedömning av regionalstöd till stora investeringsprojekt. Kommissionen måste bedöma om de synpunkter som inkommit stödde denna slutsats.

| (83) | Tyskland framförde samma åsikt i sina synpunkter som i beslutet att inleda förfarandet, utan att inkomma med några tillägg till de kommentarer som redan inkommit under det preliminära granskningsförfarandet eller med någon ytterligare information. Särskilt stod Tyskland fast vid sin ståndpunkt att den relevanta produktmarknaden bör anses utgöras av B-segmentet enligt Polk (och inte segmentet SUV-D enligt IHS Global Insight) och att den relevanta geografiska marknaden bör omfatta åtminstone EES-marknaden och den nordamerikanska marknaden (och inte bara EES-marknaden). Sin definition av den relevanta geografiska marknaden baserar Tyskland främst på det faktum att världsmarknaden förses med fordon från en enda produktionsplats. |
| --- | --- |

(83)

Tyskland framförde samma åsikt i sina synpunkter som i beslutet att inleda förfarandet, utan att inkomma med några tillägg till de kommentarer som redan inkommit under det preliminära granskningsförfarandet eller med någon ytterligare information. Särskilt stod Tyskland fast vid sin ståndpunkt att den relevanta produktmarknaden bör anses utgöras av B-segmentet enligt Polk (och inte segmentet SUV-D enligt IHS Global Insight) och att den relevanta geografiska marknaden bör omfatta åtminstone EES-marknaden och den nordamerikanska marknaden (och inte bara EES-marknaden). Sin definition av den relevanta geografiska marknaden baserar Tyskland främst på det faktum att världsmarknaden förses med fordon från en enda produktionsplats.

| (84) | Avseende den relevanta produktmarknaden fastställer kommissionen följande: Beslutet att genomföra ett ingående granskningsförfarande föregriper inte resultatet av den efterföljande ingående bedömningen av förenligheten med den inre marknaden. Innan kommissionen godkänner stödet måste den vara säker på att de positiva effekterna av stödåtgärden i alla fall kommer att kompensera för eventuella negativa effekter på handeln och konkurrensen. För att avgöra om det krävs en ingående bedömning av stödåtgärdens förenlighet med den inre marknaden måste den relevanta produktmarknaden därför ges en så snäv definition som möjligt med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos den planerade fordonsmodellen. |
| --- | --- |

(84)

Avseende den relevanta produktmarknaden fastställer kommissionen följande: Beslutet att genomföra ett ingående granskningsförfarande föregriper inte resultatet av den efterföljande ingående bedömningen av förenligheten med den inre marknaden. Innan kommissionen godkänner stödet måste den vara säker på att de positiva effekterna av stödåtgärden i alla fall kommer att kompensera för eventuella negativa effekter på handeln och konkurrensen. För att avgöra om det krävs en ingående bedömning av stödåtgärdens förenlighet med den inre marknaden måste den relevanta produktmarknaden därför ges en så snäv definition som möjligt med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos den planerade fordonsmodellen.

| (85) | I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen att när det gäller sport utility vehicles och skillnaden mellan dessa och ”normala” personbilar i fråga om pris, storlek, motorstyrka osv. är klassificeringen enligt IHS Global Insight bättre lämpad än uppdelningen enligt Polk och bör därför tillämpas avseende detta projekt. Av samma skäl stödde sig kommissionen i ett annat stödärende – som inte ligger så långt tillbaka i tiden och som också gällde sport utility vehicles – på klassificeringen enligt IHS Global Insight och inte på det bredare B-segmentet enligt Polk (24). |
| --- | --- |

(85)

I beslutet att inleda förfarandet ansåg kommissionen att när det gäller sport utility vehicles och skillnaden mellan dessa och ”normala” personbilar i fråga om pris, storlek, motorstyrka osv. är klassificeringen enligt IHS Global Insight bättre lämpad än uppdelningen enligt Polk och bör därför tillämpas avseende detta projekt. Av samma skäl stödde sig kommissionen i ett annat stödärende – som inte ligger så långt tillbaka i tiden och som också gällde sport utility vehicles – på klassificeringen enligt IHS Global Insight och inte på det bredare B-segmentet enligt Polk (24).

| (86) | Kommissionen anser fortfarande att klassificeringen enligt IHS Global Insight lämpar sig bättre för definitionen av den relevanta marknaden för SUV än uppdelningen enligt Polk. Tyskland har inte inkommit med några ytterligare argument som talar mot detta. Argumentet att Volkswagen-koncernen utgår från Polks grundläggande begrepp i sin långsiktiga strategiska planering och sina analyser är irrelevant i sammanhanget. Kommissionen har inte heller erhållit några uppgifter från tredje part i samband med det formella granskningsförfarandet som skulle möjliggöra en bättre förståelse av segmentering av marknaden när det gäller personbilstypen i fråga. Därför lämnar kommissionen frågan om den exakta definitionen av den relevanta marknaden öppen. Som rimliga relevanta produktmarknader utgår kommissionen från en rimlig alternativ marknadsdefinition med enskilda fordonssegment (inklusive den minsta indelning som det finns uppgifter om) utöver de kombinerade segmenten (25). Segmentet SUV-D enligt IHS Global Insight betraktas fortfarande som ett rimligt alternativt marknadssegment. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen anser fortfarande att klassificeringen enligt IHS Global Insight lämpar sig bättre för definitionen av den relevanta marknaden för SUV än uppdelningen enligt Polk. Tyskland har inte inkommit med några ytterligare argument som talar mot detta. Argumentet att Volkswagen-koncernen utgår från Polks grundläggande begrepp i sin långsiktiga strategiska planering och sina analyser är irrelevant i sammanhanget. Kommissionen har inte heller erhållit några uppgifter från tredje part i samband med det formella granskningsförfarandet som skulle möjliggöra en bättre förståelse av segmentering av marknaden när det gäller personbilstypen i fråga. Därför lämnar kommissionen frågan om den exakta definitionen av den relevanta marknaden öppen. Som rimliga relevanta produktmarknader utgår kommissionen från en rimlig alternativ marknadsdefinition med enskilda fordonssegment (inklusive den minsta indelning som det finns uppgifter om) utöver de kombinerade segmenten (25). Segmentet SUV-D enligt IHS Global Insight betraktas fortfarande som ett rimligt alternativt marknadssegment.

| (87) | Kommissionen står fast vid sin ursprungliga bedömning att EES eller en större marknad bör betraktas som den relevanta geografiska marknaden och kan därför inte utesluta att den relevanta geografiska marknaden är begränsad till EES. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen står fast vid sin ursprungliga bedömning att EES eller en större marknad bör betraktas som den relevanta geografiska marknaden och kan därför inte utesluta att den relevanta geografiska marknaden är begränsad till EES.

| (88) | I sitt beslut att inleda förfarandet (skäl 58) hänvisar kommissionen till två vid den tidpunkten pågående formella granskningsförfaranden (26), där frågan togs upp huruvida den relevanta geografiska marknaden sträcker sig utanför EES-marknaden. Enligt slutsatserna av den ingående bedömning som kommissionen genomfört gick det inte att utesluta att den relevanta geografiska marknaden för produkterna och referensperioderna i fråga inte var större än EES-marknaden. Eftersom båda medlemsstater som berördes av detta beslut att inleda förfarandet drog tillbaka sina ansökningar om regionalstöd innan kommissionen antagit sina slutgiltiga beslut, kunde slutsatserna av de ingående bedömningarna i dessa fall inte bekräftas genom formella beslut. |
| --- | --- |

(88)

I sitt beslut att inleda förfarandet (skäl 58) hänvisar kommissionen till två vid den tidpunkten pågående formella granskningsförfaranden (26), där frågan togs upp huruvida den relevanta geografiska marknaden sträcker sig utanför EES-marknaden. Enligt slutsatserna av den ingående bedömning som kommissionen genomfört gick det inte att utesluta att den relevanta geografiska marknaden för produkterna och referensperioderna i fråga inte var större än EES-marknaden. Eftersom båda medlemsstater som berördes av detta beslut att inleda förfarandet drog tillbaka sina ansökningar om regionalstöd innan kommissionen antagit sina slutgiltiga beslut, kunde slutsatserna av de ingående bedömningarna i dessa fall inte bekräftas genom formella beslut.

| (89) | Kommissionen drar slutsatsen att de argument som Tyskland framfört under det preliminära granskningsförfarandet men sedan inte underbyggt med mer fakta och ytterligare information inte är tillräckliga för att skingra kommissionens misstankar om att den relevanta geografiska marknaden skulle kunna vara begränsad till EES-marknaden. Kommissionen noterar särskilt följande: |
| --- | --- |

(89)

Kommissionen drar slutsatsen att de argument som Tyskland framfört under det preliminära granskningsförfarandet men sedan inte underbyggt med mer fakta och ytterligare information inte är tillräckliga för att skingra kommissionens misstankar om att den relevanta geografiska marknaden skulle kunna vara begränsad till EES-marknaden. Kommissionen noterar särskilt följande:

| (90) | Det faktum att stora fordonstillverkare verkar internationellt och konkurrerar globalt är inte ett tillräckligt bevis för att de enskilda marknaderna är integrerade och utgör en enda global marknad (eller en marknad bestående av EES och Nordamerika tillsammans). Detta gäller även argumentet att de tio största OEM-företagen (Original Equipment Manufacturers) har produktionsanläggningar och distributionssystem över hela världen. Kommissionen anser den instabila växelkursen vara en faktor som har bidragit till att OEM bygger fabriker närmare den regionala efterfrågan. Effektiva skyddsåtgärder (höga importtullar för sluttillverkaren och låga tullar på mellanprodukter för att ge ett incitament för lokal produktion/slutmontering) skulle kunna vara en annan faktor. Ett tredje argument för att globala produktionsstrukturer existerar trots att marknaderna inte är integrerade är det faktum att vissa stater tillåter import endast om det samtidigt inrättas gemensamma företag för lokal produktion. Att stora aktörer och tillverkare är närvarande globalt är därför inte i sig ett tillräckligt bevis för att det existerar en global marknad (eller en marknad som sträcker sig bortom EES). Inte heller styrker förekomsten av globala distributionssystem att marknaden, sett ur ett konkurrensperspektiv, är global (eller sträcker sig bortom EES). Det faktum att Porsche AG kommer att förse världsmarknaden med fordon från en enda produktionsplats är inte ett tillräckligt bevis för att den relevanta geografiska marknaden sträcker sig bortom EES-marknaden. I själva verket är marknaden för SUV-D relativt liten jämfört med andra marknadssegment och därför kunde stordriftsfördelar i detta fall tala för en strategi med en enda produktionsplats. Eftersom modellen kommer att säljas under namnet Porsche och eftersom Porsche AG:s kunder hittills har förknippat den höga kvaliteten på företagets lyxbilar med produktion i Tyskland, kan en andra produktionsanläggning utanför Tyskland vara till nackdel för en lyckad marknadsföringsstrategi. Tyskland självt (se skäl 57) angav som skäl till sitt beslut för Leipzig i stället för [plats 1 i Tyskland] bland annat varumärket. |
| --- | --- |

(90)

Det faktum att stora fordonstillverkare verkar internationellt och konkurrerar globalt är inte ett tillräckligt bevis för att de enskilda marknaderna är integrerade och utgör en enda global marknad (eller en marknad bestående av EES och Nordamerika tillsammans). Detta gäller även argumentet att de tio största OEM-företagen (Original Equipment Manufacturers) har produktionsanläggningar och distributionssystem över hela världen. Kommissionen anser den instabila växelkursen vara en faktor som har bidragit till att OEM bygger fabriker närmare den regionala efterfrågan. Effektiva skyddsåtgärder (höga importtullar för sluttillverkaren och låga tullar på mellanprodukter för att ge ett incitament för lokal produktion/slutmontering) skulle kunna vara en annan faktor. Ett tredje argument för att globala produktionsstrukturer existerar trots att marknaderna inte är integrerade är det faktum att vissa stater tillåter import endast om det samtidigt inrättas gemensamma företag för lokal produktion. Att stora aktörer och tillverkare är närvarande globalt är därför inte i sig ett tillräckligt bevis för att det existerar en global marknad (eller en marknad som sträcker sig bortom EES). Inte heller styrker förekomsten av globala distributionssystem att marknaden, sett ur ett konkurrensperspektiv, är global (eller sträcker sig bortom EES). Det faktum att Porsche AG kommer att förse världsmarknaden med fordon från en enda produktionsplats är inte ett tillräckligt bevis för att den relevanta geografiska marknaden sträcker sig bortom EES-marknaden. I själva verket är marknaden för SUV-D relativt liten jämfört med andra marknadssegment och därför kunde stordriftsfördelar i detta fall tala för en strategi med en enda produktionsplats. Eftersom modellen kommer att säljas under namnet Porsche och eftersom Porsche AG:s kunder hittills har förknippat den höga kvaliteten på företagets lyxbilar med produktion i Tyskland, kan en andra produktionsanläggning utanför Tyskland vara till nackdel för en lyckad marknadsföringsstrategi. Tyskland självt (se skäl 57) angav som skäl till sitt beslut för Leipzig i stället för [plats 1 i Tyskland] bland annat varumärket.

| (91) | Även argumentet att en stor del av handelsflödena, t.ex. över 20 % av produktionen i EES, går till den nordamerikanska marknaden räcker inte som bevis för att det skulle föreligga en global marknad (eller i detta fall en marknad som sträcker sig bortom EES). Kommissionen anser att handelsflöden visserligen kan indikera graden av integration av olika relevanta geografiska marknader om betydelsen av import och export jämförs med lokala produktions- och konsumtionsnivåer, men själva förekomsten av handelsflöden kan i sig inte vara ett tillräckligt bevis för att det existerar en integrerad relevant geografisk marknad. Även om produkter transporteras mellan EES och andra regioner, betyder det inte att marknaderna är integrerade i den meningen att marknadsvillkoren på en marknad (t.ex. priserna) påverkar villkoren på en annan marknad. Detta gäller särskilt om transporterna främst sköts av tillverkarna och inte av oberoende speditörer och exportörer som bedriver prisarbitrage. Prissättningen kan baseras helt på en marknad (t.ex. höga priser på en marknad, låga priser på en annan) och inte alls vara anpassad till villkoren på en fiktiv integrerad marknad. Analysen av handelsflödena ger inget svar på den grundläggande frågan i samband med en definition av marknaden, nämligen om import eller export kan förhindra en ökning av priserna på den lokala marknaden. Kommissionen konstaterar att Tyskland inte har inkommit med några ytterligare empiriska data för att bevisa förekomsten av korrelerade kursrörelser eller påverkan från nettoimporten på relativpriserna. De empiriska data som lämnats in inom ramen för de ovan nämnda fallen är irrelevanta för det aktuella fallet, eftersom det rörde sig om andra marknadssegment (A-segmentet enligt Polk) och andra referensperioder. |
| --- | --- |

(91)

Även argumentet att en stor del av handelsflödena, t.ex. över 20 % av produktionen i EES, går till den nordamerikanska marknaden räcker inte som bevis för att det skulle föreligga en global marknad (eller i detta fall en marknad som sträcker sig bortom EES). Kommissionen anser att handelsflöden visserligen kan indikera graden av integration av olika relevanta geografiska marknader om betydelsen av import och export jämförs med lokala produktions- och konsumtionsnivåer, men själva förekomsten av handelsflöden kan i sig inte vara ett tillräckligt bevis för att det existerar en integrerad relevant geografisk marknad. Även om produkter transporteras mellan EES och andra regioner, betyder det inte att marknaderna är integrerade i den meningen att marknadsvillkoren på en marknad (t.ex. priserna) påverkar villkoren på en annan marknad. Detta gäller särskilt om transporterna främst sköts av tillverkarna och inte av oberoende speditörer och exportörer som bedriver prisarbitrage. Prissättningen kan baseras helt på en marknad (t.ex. höga priser på en marknad, låga priser på en annan) och inte alls vara anpassad till villkoren på en fiktiv integrerad marknad. Analysen av handelsflödena ger inget svar på den grundläggande frågan i samband med en definition av marknaden, nämligen om import eller export kan förhindra en ökning av priserna på den lokala marknaden. Kommissionen konstaterar att Tyskland inte har inkommit med några ytterligare empiriska data för att bevisa förekomsten av korrelerade kursrörelser eller påverkan från nettoimporten på relativpriserna. De empiriska data som lämnats in inom ramen för de ovan nämnda fallen är irrelevanta för det aktuella fallet, eftersom det rörde sig om andra marknadssegment (A-segmentet enligt Polk) och andra referensperioder.

| (92) | Som kommissionen påpekar avser Porsche att exportera en betydande del av sin Macan-produktion till Kina. Denna avsikt är i sig inte tillräcklig som bevis för att det existerar en integrerad marknad. |
| --- | --- |

(92)

Som kommissionen påpekar avser Porsche att exportera en betydande del av sin Macan-produktion till Kina. Denna avsikt är i sig inte tillräcklig som bevis för att det existerar en integrerad marknad.

| (93) | Kommissionen medger att handelshinder spelar en allt mindre roll, men ser ändå hinder för marknadstillträde på målmarknaderna som en av de viktigaste orsakerna till att produktionen förläggs utanför EU och att europeiska fordonstillverkare väljer att omlokalisera sin verksamhet. Höga tullar, särskilt i Asien, fortsätter att hämma tillgången för EU:s exportörer. Andra hinder, såsom komplicerade och diskriminerande certifieringskrav, ytterligare kontrollkrav, punktskatter osv., har stor negativ inverkan på fordonsexporten från EU till Sydostasien, Kina och Sydamerika. Kommissionen medger att Förenta staterna är den klart viktigaste målmarknaden för EU:s samlade fordonsexport, men EU och Förenta staterna tillämpar helt olika strategier när det gäller reglering och marknadsövervakning. Skillnaderna i regleringen kan än i dag vara det största handelshindret för export av fordon från EU till Förenta staterna. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen medger att handelshinder spelar en allt mindre roll, men ser ändå hinder för marknadstillträde på målmarknaderna som en av de viktigaste orsakerna till att produktionen förläggs utanför EU och att europeiska fordonstillverkare väljer att omlokalisera sin verksamhet. Höga tullar, särskilt i Asien, fortsätter att hämma tillgången för EU:s exportörer. Andra hinder, såsom komplicerade och diskriminerande certifieringskrav, ytterligare kontrollkrav, punktskatter osv., har stor negativ inverkan på fordonsexporten från EU till Sydostasien, Kina och Sydamerika. Kommissionen medger att Förenta staterna är den klart viktigaste målmarknaden för EU:s samlade fordonsexport, men EU och Förenta staterna tillämpar helt olika strategier när det gäller reglering och marknadsövervakning. Skillnaderna i regleringen kan än i dag vara det största handelshindret för export av fordon från EU till Förenta staterna.

| (94) | Kommissionen har noterat argumenten om de sjunkande transportkostnaderna, men är inte helt övertygad. Hur de sjunkande transportkostnaderna kommer att utvecklas i framtiden går inte att fastställa i den nuvarande ekonomiska situationen med stigande bränslekostnader. Därför kan ingen hänsyn tas till argumentet om framtida kostnadsminskningar. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen har noterat argumenten om de sjunkande transportkostnaderna, men är inte helt övertygad. Hur de sjunkande transportkostnaderna kommer att utvecklas i framtiden går inte att fastställa i den nuvarande ekonomiska situationen med stigande bränslekostnader. Därför kan ingen hänsyn tas till argumentet om framtida kostnadsminskningar.

| (95) | Eftersom kommissionen under det formella granskningsförfarandet inte erhöll några ytterligare bevis för att den relevanta geografiska marknaden skulle vara större än EES, står den av ovanstående skäl fast vid sin bedömning att EES eller en större marknad bör betraktas som relevant geografisk marknad oavsett hur den relevanta produktmarknaden definieras. Kommissionen påpekar på nytt att det måste fastställas huruvida de positiva effekterna av stödåtgärden i alla fall kommer att kompensera för eventuella negativa effekter på handeln och konkurrensen. För att avgöra om det krävs en ingående bedömning av stödåtgärdens förenlighet med den inre marknaden måste den relevanta geografiska marknaden därför ges en så snäv definition som möjligt med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos den planerade fordonsmodellen. |
| --- | --- |

(95)

Eftersom kommissionen under det formella granskningsförfarandet inte erhöll några ytterligare bevis för att den relevanta geografiska marknaden skulle vara större än EES, står den av ovanstående skäl fast vid sin bedömning att EES eller en större marknad bör betraktas som relevant geografisk marknad oavsett hur den relevanta produktmarknaden definieras. Kommissionen påpekar på nytt att det måste fastställas huruvida de positiva effekterna av stödåtgärden i alla fall kommer att kompensera för eventuella negativa effekter på handeln och konkurrensen. För att avgöra om det krävs en ingående bedömning av stödåtgärdens förenlighet med den inre marknaden måste den relevanta geografiska marknaden därför ges en så snäv definition som möjligt med hänsyn till de särskilda egenskaperna hos den planerade fordonsmodellen.

6.5.1   Slutsats om marknadsandelen (punkt 68 a i riktlinjerna för regionalstöd)

| (96) | Kommissionen har genomfört den bedömning som anges i punkt 68 a i riktlinjerna för regionalstöd för alla rimliga relevanta produktmarknader och geografiska marknader för att avgöra om stödmottagarens marknadsandel före och efter investeringen överstiger 25 %. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen har genomfört den bedömning som anges i punkt 68 a i riktlinjerna för regionalstöd för alla rimliga relevanta produktmarknader och geografiska marknader för att avgöra om stödmottagarens marknadsandel före och efter investeringen överstiger 25 %.

| (97) | Eftersom det inte gick att fastställa om det föreligger en enda relevant produktmarknad och geografisk marknad, måste resultaten för alla tänkbara marknader beaktas. När det gäller B-segmentet enligt Polk har Volkswagen-koncernen varje år under perioden 2010–2015 en marknadsandel på mer än [> 25] % inom EES. Därför drar kommissionen slutsatsen att det tröskelvärde som anges i punkt 68 a överskrids. När det gäller SUV-D överskrids marknadsandelen däremot inte på någon av de relevanta geografiska marknader som kommer i fråga (EES, EES + Nordamerika eller världsmarknaden). |
| --- | --- |

(97)

Eftersom det inte gick att fastställa om det föreligger en enda relevant produktmarknad och geografisk marknad, måste resultaten för alla tänkbara marknader beaktas. När det gäller B-segmentet enligt Polk har Volkswagen-koncernen varje år under perioden 2010–2015 en marknadsandel på mer än [> 25] % inom EES. Därför drar kommissionen slutsatsen att det tröskelvärde som anges i punkt 68 a överskrids. När det gäller SUV-D överskrids marknadsandelen däremot inte på någon av de relevanta geografiska marknader som kommer i fråga (EES, EES + Nordamerika eller världsmarknaden).

6.5.2   Slutsats om produktionskapaciteten på en underpresterande marknad (punkt 68 b i riktlinjerna för regionalstöd)

| (98) | Eftersom det inte gick att fastställa om hela personbilsmarknaden utan segmentering eller enbart B-segmentet enligt Polk eller segment SUV-D enligt IHS Global Insight bör betraktas som den relevanta produktmarknaden, var kommissionen tvungen att kontrollera om den kapacitet som skapas genom projektet motsvarar mer än 5 % av alla rimliga marknader, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen av produkten i fråga inom EES. |
| --- | --- |

(98)

Eftersom det inte gick att fastställa om hela personbilsmarknaden utan segmentering eller enbart B-segmentet enligt Polk eller segment SUV-D enligt IHS Global Insight bör betraktas som den relevanta produktmarknaden, var kommissionen tvungen att kontrollera om den kapacitet som skapas genom projektet motsvarar mer än 5 % av alla rimliga marknader, mätt med hjälp av uppgifter om den synliga konsumtionen av produkten i fråga inom EES.

| (99) | När det gäller segmentet SUV-D enligt IHS Global Insight ligger produktionskapaciteten betydligt över tröskelvärdet på 5 % om man utgår från EES-marknaden. Redan i beslutet att inleda förfarandet hade det fastställts, i skäl 72, att den relevanta marknaden underpresterade och under de senaste fem åren före investeringen till och med varit under nedgång. |
| --- | --- |

(99)

När det gäller segmentet SUV-D enligt IHS Global Insight ligger produktionskapaciteten betydligt över tröskelvärdet på 5 % om man utgår från EES-marknaden. Redan i beslutet att inleda förfarandet hade det fastställts, i skäl 72, att den relevanta marknaden underpresterade och under de senaste fem åren före investeringen till och med varit under nedgång.

| (100) | Kommissionen drar därför slutsatsen att det tröskelvärde på 5 % för kapacitetsökningen på en underpresterande marknad som anges i punkt 68 b i riktlinjerna för regionalstöd överskrids på denna marknad när det gäller segmentet SUV-D enligt IHS Global Insight. |
| --- | --- |

(100)

Kommissionen drar därför slutsatsen att det tröskelvärde på 5 % för kapacitetsökningen på en underpresterande marknad som anges i punkt 68 b i riktlinjerna för regionalstöd överskrids på denna marknad när det gäller segmentet SUV-D enligt IHS Global Insight.

6.5.3   Slutsats

| (101) | Med anledning av ovanstående skäl drar kommissionen slutsatsen att det inte går att utesluta att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a och b överskrids. Kommissionen beslutar därför att genomföra en ingående bedömning efter att förfarandet enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget inletts för att kontrollera att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödåtgärden uppväger den snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstater som blir följden. |
| --- | --- |

(101)

Med anledning av ovanstående skäl drar kommissionen slutsatsen att det inte går att utesluta att de tröskelvärden som anges i punkt 68 a och b överskrids. Kommissionen beslutar därför att genomföra en ingående bedömning efter att förfarandet enligt artikel 108.2 i EUF-fördraget inletts för att kontrollera att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödåtgärden uppväger den snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstater som blir följden.

6.6   INGÅENDE BEDÖMNING AV STÖDÅTGÄRDEN

| (102) | Den ingående bedömningen genomförs på grundval av bedömningskriterierna. |
| --- | --- |

(102)

Den ingående bedömningen genomförs på grundval av bedömningskriterierna.

6.6.1   Stödets positiva effekter

6.6.1.1   Stödets syfte

| (103) | Tyskland har beskrivit de positiva regionala effekterna av investeringen. Följande positiva effekter av investeringen har identifierats:






  — | Inverkan på den regionala utvecklingen: Investeringsprojektet kommer att skapa 1 040 nya arbetstillfällen och 30 nya utbildningsplatser utöver de 833 arbeten och 29 utbildningsplatser som redan existerar. Dessutom förväntas det leda till att minst 2 700 indirekta arbetstillfällen skapas. Enligt beräkningarna kommer minst 744 indirekta arbetstillfällen att skapas i närheten av fabriken i fråga. |
| --- | --- | --- |

(103)

Tyskland har beskrivit de positiva regionala effekterna av investeringen. Följande positiva effekter av investeringen har identifierats:

—

Inverkan på den regionala utvecklingen: Investeringsprojektet kommer att skapa 1 040 nya arbetstillfällen och 30 nya utbildningsplatser utöver de 833 arbeten och 29 utbildningsplatser som redan existerar. Dessutom förväntas det leda till att minst 2 700 indirekta arbetstillfällen skapas. Enligt beräkningarna kommer minst 744 indirekta arbetstillfällen att skapas i närheten av fabriken i fråga.

| — | Attraktionskraft som lockar leverantörer och tjänsteleverantörer inom fordonsindustrin och andra områden till regionen: Kommissionen anser att Porsche AG:s investeringsprojekt spelar en viktig roll för etableringen och vidareutvecklingen av fordonsindustrin i Sachsen och kommer att locka leverantörer och tjänsteleverantörer till regionen. |
| --- | --- |

—

Attraktionskraft som lockar leverantörer och tjänsteleverantörer inom fordonsindustrin och andra områden till regionen: Kommissionen anser att Porsche AG:s investeringsprojekt spelar en viktig roll för etableringen och vidareutvecklingen av fordonsindustrin i Sachsen och kommer att locka leverantörer och tjänsteleverantörer till regionen.

| — | Stödmottagarens aktiva deltagande i olika nätverk och klusterinitiativ: För att främja utvecklingen av fordonsindustrin i Leipzig och östra Tyskland som helhet deltar stödmottagaren aktivt i kluster- och nätverksinitiativ, t.ex. Initiative Automotive Cluster Ostdeutschland (ACOD). |
| --- | --- |

—

Stödmottagarens aktiva deltagande i olika nätverk och klusterinitiativ: För att främja utvecklingen av fordonsindustrin i Leipzig och östra Tyskland som helhet deltar stödmottagaren aktivt i kluster- och nätverksinitiativ, t.ex. Initiative Automotive Cluster Ostdeutschland (ACOD).

| — | Vidareutbildning: Man planerar att vidareutbilda de anställda genom interna och externa utbildningsåtgärder. |
| --- | --- |

—

Vidareutbildning: Man planerar att vidareutbilda de anställda genom interna och externa utbildningsåtgärder.

| (104) | Kommissionen anser att Tyskland har lämnat tillräcklig information som visar på att projektet kommer att främja den ekonomiska utvecklingen i regionen Leipzig. |
| --- | --- |

(104)

Kommissionen anser att Tyskland har lämnat tillräcklig information som visar på att projektet kommer att främja den ekonomiska utvecklingen i regionen Leipzig.

6.6.1.2   Stödets lämplighet

| (105) | Enligt punkterna 17 och 18 i bedömningskriterierna är statligt stöd i form av investeringsstöd inte det enda politiska instrument som kan användas för att kompensera för marknadsmisslyckanden och förbättra de ekonomiska villkoren i mindre gynnade områden. Stöd är ett lämpligt instrument om de har fördelar jämfört med andra politiska åtgärder. Enligt punkt 18 i bedömningskriterierna anses åtgärden vara ett ”lämpligt instrument” endast ”om medlemsstaten har övervägt andra politiska alternativa åtgärder, men visar kommissionen vilka fördelarna är med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett specifikt företag”. |
| --- | --- |

(105)

Enligt punkterna 17 och 18 i bedömningskriterierna är statligt stöd i form av investeringsstöd inte det enda politiska instrument som kan användas för att kompensera för marknadsmisslyckanden och förbättra de ekonomiska villkoren i mindre gynnade områden. Stöd är ett lämpligt instrument om de har fördelar jämfört med andra politiska åtgärder. Enligt punkt 18 i bedömningskriterierna anses åtgärden vara ett ”lämpligt instrument” endast ”om medlemsstaten har övervägt andra politiska alternativa åtgärder, men visar kommissionen vilka fördelarna är med att använda ett selektivt instrument av typen statligt stöd för ett specifikt företag”.

| (106) | Tyskland har i sin motivering av stödinstrumentets lämplighet hänvisat till den ekonomiska situationen i Sachsen och presenterat bevis för att regionen är ett mindre gynnat område om man jämför med den genomsnittliga situationen i andra tyska regioner. Tyskland påpekade att BNP per capita i Sachsen under 2011, då arbetena påbörjades, uppgick till endast 75 % av det nationella genomsnittet och att arbetslösheten var cirka 50 % högre än det nationella genomsnittet. Under åren 2007–2009 låg den genomsnittliga inkomsten i Sachsen på omkring 82 % av det nationella genomsnittet. Tyskland hävdade att kommissionen redan tidigare hade funnit att ett direkt bidrag under sådana ekonomiska förhållanden är ett lämpligt sätt att kompensera för den dåliga ekonomiska utvecklingen i en region. |
| --- | --- |

(106)

Tyskland har i sin motivering av stödinstrumentets lämplighet hänvisat till den ekonomiska situationen i Sachsen och presenterat bevis för att regionen är ett mindre gynnat område om man jämför med den genomsnittliga situationen i andra tyska regioner. Tyskland påpekade att BNP per capita i Sachsen under 2011, då arbetena påbörjades, uppgick till endast 75 % av det nationella genomsnittet och att arbetslösheten var cirka 50 % högre än det nationella genomsnittet. Under åren 2007–2009 låg den genomsnittliga inkomsten i Sachsen på omkring 82 % av det nationella genomsnittet. Tyskland hävdade att kommissionen redan tidigare hade funnit att ett direkt bidrag under sådana ekonomiska förhållanden är ett lämpligt sätt att kompensera för den dåliga ekonomiska utvecklingen i en region.

| (107) | Med tanke på den socioekonomiska situationen i regionen Leipzig – som bekräftas av det faktum att regionen har status som stödberättigad region enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget med en högsta stödnivå på 20 % – och i enlighet med tidigare beslut (t.ex. stödärendet Dell Products Poland (27)), erkänner kommissionen att beviljandet av statligt stöd är ett lämpligt instrument för att uppnå utvecklingsmålen i regionen i fråga. |
| --- | --- |

(107)

Med tanke på den socioekonomiska situationen i regionen Leipzig – som bekräftas av det faktum att regionen har status som stödberättigad region enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget med en högsta stödnivå på 20 % – och i enlighet med tidigare beslut (t.ex. stödärendet Dell Products Poland (27)), erkänner kommissionen att beviljandet av statligt stöd är ett lämpligt instrument för att uppnå utvecklingsmålen i regionen i fråga.

6.6.1.3   Stimulanseffekt/kontrafaktiskt scenario

| (108) | Eftersom det finns många giltiga skäl för ett företag att genomföra ett investeringsprojekt i en viss region även om inget statligt stöd beviljas, måste kommissionen i detalj kontrollera att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen i enlighet med bedömningskriterierna. Syftet med denna ingående bedömning är att avgöra om stödet faktiskt bidrar till att ändra stödmottagarens beteende så att stödmottagaren genomför (ytterligare) investeringar i den berörda stödregionen. Enligt punkt 22 i bedömningskriterierna kan en stimulanseffekt bevisas genom två möjliga scenarion: I avsaknad av stöd skulle ingen investering göras eftersom investeringen inte skulle vara lönsam för företaget någonstans (scenario 1); i avsaknad av stöd skulle investeringen genomföras på någon annan plats i EU (scenario 2). |
| --- | --- |

(108)

Eftersom det finns många giltiga skäl för ett företag att genomföra ett investeringsprojekt i en viss region även om inget statligt stöd beviljas, måste kommissionen i detalj kontrollera att stödet är nödvändigt för att skapa en stimulanseffekt på investeringen i enlighet med bedömningskriterierna. Syftet med denna ingående bedömning är att avgöra om stödet faktiskt bidrar till att ändra stödmottagarens beteende så att stödmottagaren genomför (ytterligare) investeringar i den berörda stödregionen. Enligt punkt 22 i bedömningskriterierna kan en stimulanseffekt bevisas genom två möjliga scenarion: I avsaknad av stöd skulle ingen investering göras eftersom investeringen inte skulle vara lönsam för företaget någonstans (scenario 1); i avsaknad av stöd skulle investeringen genomföras på någon annan plats i EU (scenario 2).

| (109) | Enligt bedömningskriterierna bör medlemsstaten kunna påvisa förekomsten av en stimulanseffekt av stödet för kommissionen. Den måste kunna lämna tydliga bevis på att stödet faktiskt påverkar investerings- eller lokaliseringsbeslutet. Medlemsstaten måste också lämna en omfattande beskrivning av det kontrafaktiska scenariot enligt vilket inget stöd beviljas av medlemsstaten till stödmottagaren. Scenariona måste framstå som realistiska för kommissionen. |
| --- | --- |

(109)

Enligt bedömningskriterierna bör medlemsstaten kunna påvisa förekomsten av en stimulanseffekt av stödet för kommissionen. Den måste kunna lämna tydliga bevis på att stödet faktiskt påverkar investerings- eller lokaliseringsbeslutet. Medlemsstaten måste också lämna en omfattande beskrivning av det kontrafaktiska scenariot enligt vilket inget stöd beviljas av medlemsstaten till stödmottagaren. Scenariona måste framstå som realistiska för kommissionen.

| (110) | Enligt Tyskland faller stödet till Porsche Leipzig och Porsche AG under scenario 2. Tyskland har därför presenterat ett kontrafaktiskt scenario avseende den faktiska investeringen i och lokaliseringsplaneringen för Macan-projektet där flera platser i Tyskland betraktades som alternativ till fabriken i Leipzig. |
| --- | --- |

(110)

Enligt Tyskland faller stödet till Porsche Leipzig och Porsche AG under scenario 2. Tyskland har därför presenterat ett kontrafaktiskt scenario avseende den faktiska investeringen i och lokaliseringsplaneringen för Macan-projektet där flera platser i Tyskland betraktades som alternativ till fabriken i Leipzig.

| (111) | Enligt bedömningskriterierna måste medlemsstaten bevisa att det föreligger en stimulanseffekt. Enligt punkt 25 i bedömningskriterierna kan medlemsstaten lämna belägg för stödets stimulanseffekt genom att lämna handlingar från företaget som visar att en jämförelse har gjorts mellan kostnader och intäkter till följd av lokaliseringen i den berörda stödberättigade regionen i förhållande till en alternativ region. Medlemsstaten uppmanas att lämna finansiella rapporter, interna affärsplaner och andra handlingar som utformar olika investeringsscenarion. |
| --- | --- |

(111)

Enligt bedömningskriterierna måste medlemsstaten bevisa att det föreligger en stimulanseffekt. Enligt punkt 25 i bedömningskriterierna kan medlemsstaten lämna belägg för stödets stimulanseffekt genom att lämna handlingar från företaget som visar att en jämförelse har gjorts mellan kostnader och intäkter till följd av lokaliseringen i den berörda stödberättigade regionen i förhållande till en alternativ region. Medlemsstaten uppmanas att lämna finansiella rapporter, interna affärsplaner och andra handlingar som utformar olika investeringsscenarion.

| (112) | Tyskland har presenterat omfattande, aktuella och autentiska handlingar som visar på de olika stegen i Porsche AG:s beslutsprocess angående lokaliseringen av investeringsprojektet. |
| --- | --- |

(112)

Tyskland har presenterat omfattande, aktuella och autentiska handlingar som visar på de olika stegen i Porsche AG:s beslutsprocess angående lokaliseringen av investeringsprojektet.

| (113) | Enligt dessa handlingar beaktades fem scenarion vid valet av produktionsplats. Alla tänkbara produktionsplatser förutom Leipzig ligger i icke-stödberättigade områden i Tyskland. |
| --- | --- |

(113)

Enligt dessa handlingar beaktades fem scenarion vid valet av produktionsplats. Alla tänkbara produktionsplatser förutom Leipzig ligger i icke-stödberättigade områden i Tyskland.

| (114) | I samband med planeringen utfördes olika beräkningar och kostnadskalkyler. Dessa blev allt mer detaljerade och precisa med tiden, vilket ledde till att det bäst lämpade scenariot, det så kallade referensscenariot, ändrades tre gånger (28). Utifrån de handlingar som lämnats in konstaterar kommissionen att om beräkningarna av produktionskostnaderna för respektive produktionsplats utförs med samma noggrannhet (omsättningen antas vara densamma för samtliga scenarion), visar sig de mest konkurrenskraftiga scenariona (lokaliseringsalternativen) vara scenario 3 (konstruktion av bilkaross och lackering i [plats 1 i Tyskland], leverans av den lackerade karossen för montering till Leipzig) och scenario 5 (konstruktion av bilkaross, lackering och montering i Leipzig). |
| --- | --- |

(114)

I samband med planeringen utfördes olika beräkningar och kostnadskalkyler. Dessa blev allt mer detaljerade och precisa med tiden, vilket ledde till att det bäst lämpade scenariot, det så kallade referensscenariot, ändrades tre gånger (28). Utifrån de handlingar som lämnats in konstaterar kommissionen att om beräkningarna av produktionskostnaderna för respektive produktionsplats utförs med samma noggrannhet (omsättningen antas vara densamma för samtliga scenarion), visar sig de mest konkurrenskraftiga scenariona (lokaliseringsalternativen) vara scenario 3 (konstruktion av bilkaross och lackering i [plats 1 i Tyskland], leverans av den lackerade karossen för montering till Leipzig) och scenario 5 (konstruktion av bilkaross, lackering och montering i Leipzig).

| (115) | Som framgår av handlingarna jämfördes i beslutsprocessens slutskede bara scenariona 3 och 5 med varandra. |
| --- | --- |

(115)

Som framgår av handlingarna jämfördes i beslutsprocessens slutskede bara scenariona 3 och 5 med varandra.

| (116) | Som framgår av skäl 53 i det här beslutet resulterade de slutgiltiga beräkningarna av produktionskostnaderna för respektive lokalisering i en kostnadsnackdel på 65 miljoner euro för scenario 5 (Leipzig) jämfört med scenario 3 ([plats 1 i Tyskland]/Leipzig). För att kompensera för kostnadsnackdelarna med scenario 5 och med tanke på det formella beslut som tillsynsrådet skulle fatta om lokaliseringen av investeringsprojektet, hörde sig Porsche Leipzig för hos myndigheterna i Sachsen om det gick att få statligt stöd för att investeringsprojektet skulle kunna genomföras i Leipzig. |
| --- | --- |

(116)

Som framgår av skäl 53 i det här beslutet resulterade de slutgiltiga beräkningarna av produktionskostnaderna för respektive lokalisering i en kostnadsnackdel på 65 miljoner euro för scenario 5 (Leipzig) jämfört med scenario 3 ([plats 1 i Tyskland]/Leipzig). För att kompensera för kostnadsnackdelarna med scenario 5 och med tanke på det formella beslut som tillsynsrådet skulle fatta om lokaliseringen av investeringsprojektet, hörde sig Porsche Leipzig för hos myndigheterna i Sachsen om det gick att få statligt stöd för att investeringsprojektet skulle kunna genomföras i Leipzig.

| (117) | I en skrivelse av den 25 februari 2011 bad Porsche Leipzig SMWA att undersöka möjligheten till stöd för det planerade investeringsprojektet. Efter ett möte mellan Porsche Leipzig och myndigheterna i Sachsen där Porsche Leipzig beskrev investeringsprojektet och beslutssituationen, åtog sig myndigheterna i Sachsen, genom en skrivelse av den 9 mars 2011, att stödja investeringsprojektet för att hela tillverkningen av Macan skulle ske i Leipzig om de villkor som gäller för tilldelning av regionalstöd uppfylls. |
| --- | --- |

(117)

I en skrivelse av den 25 februari 2011 bad Porsche Leipzig SMWA att undersöka möjligheten till stöd för det planerade investeringsprojektet. Efter ett möte mellan Porsche Leipzig och myndigheterna i Sachsen där Porsche Leipzig beskrev investeringsprojektet och beslutssituationen, åtog sig myndigheterna i Sachsen, genom en skrivelse av den 9 mars 2011, att stödja investeringsprojektet för att hela tillverkningen av Macan skulle ske i Leipzig om de villkor som gäller för tilldelning av regionalstöd uppfylls.

| (118) | Som framgår av skäl 56 i detta beslut minskade kostnadsnackdelarna med scenario 5 jämfört med scenario 3 till 27,52 miljoner euro efter att hänsyn tagits till det högsta tillåtna stödbeloppet. Även vissa kvalitativa kriterier beaktades som talade för scenario 5. |
| --- | --- |

(118)

Som framgår av skäl 56 i detta beslut minskade kostnadsnackdelarna med scenario 5 jämfört med scenario 3 till 27,52 miljoner euro efter att hänsyn tagits till det högsta tillåtna stödbeloppet. Även vissa kvalitativa kriterier beaktades som talade för scenario 5.

| (119) | Den 15 mars 2011 beslutade tillsynsrådet att hela investeringsprojektet skulle lokaliseras till Leipzig (scenario 5). Som framgår av protokollet från tillsynsrådets möte fattades detta beslut under förutsättning att statligt stöd skulle komma att beviljas. |
| --- | --- |

(119)

Den 15 mars 2011 beslutade tillsynsrådet att hela investeringsprojektet skulle lokaliseras till Leipzig (scenario 5). Som framgår av protokollet från tillsynsrådets möte fattades detta beslut under förutsättning att statligt stöd skulle komma att beviljas.

| (120) | Efter att tillsynsrådet fattat detta villkorade beslut gjorde Porsche Leipzig en formell begäran om regionalstöd den 24 mars 2011. Den 29 mars 2011 bekräftade SAB skriftligen att investeringsprojektet i princip uppfyller villkoren för stödberättigande i stödordningen. Efter denna formella bekräftelse inleddes arbetet med projektet i april 2011. |
| --- | --- |

(120)

Efter att tillsynsrådet fattat detta villkorade beslut gjorde Porsche Leipzig en formell begäran om regionalstöd den 24 mars 2011. Den 29 mars 2011 bekräftade SAB skriftligen att investeringsprojektet i princip uppfyller villkoren för stödberättigande i stödordningen. Efter denna formella bekräftelse inleddes arbetet med projektet i april 2011.

| (121) | Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen i enlighet med punkt 20 i bedömningskriterierna att de allmänna kriterier som anges i punkt 38 i riktlinjerna för regionalstöd avseende en formell bedömning av stimulanseffekten är uppfyllda. Stödmottagaren har lämnat in en ansökan om regionalstöd, och den behöriga myndigheten bekräftade skriftligen att projektet i princip anses uppfylla villkoren för stödberättigande i stödordningen innan arbetet med projektet inleddes. Dessutom har Tyskland lämnat tydliga bevis på att stödet faktiskt spelade en roll för lokaliseringsbeslutet. Porsche AG fattade sitt beslut att förlägga hela produktionen av Macan till Leipzig först efter att en bekräftelse getts att man kunde räkna med statligt stöd och stöd från myndigheterna för projektet och efter att tillsynsrådet godkänt lokaliseringen under förutsättning att statligt stöd beviljas. Kommissionen anser att det kontrafaktiska scenario som Tyskland presenterat i enlighet med punkterna 23 och 25 i bedömningskriterierna är realistiskt och stöds av äkta och aktuella handlingar. Stödet har därför en faktisk (betydande) stimulanseffekt. Eftersom det innebar att kostnadsnackdelarna minskade till förmån för Leipzig hade stödet betydelse för det stödmottagande företagets lokaliseringsbeslut. I avsaknad av stöd skulle investeringen inte ha genomförts i Leipzig. |
| --- | --- |

(121)

Mot denna bakgrund konstaterar kommissionen i enlighet med punkt 20 i bedömningskriterierna att de allmänna kriterier som anges i punkt 38 i riktlinjerna för regionalstöd avseende en formell bedömning av stimulanseffekten är uppfyllda. Stödmottagaren har lämnat in en ansökan om regionalstöd, och den behöriga myndigheten bekräftade skriftligen att projektet i princip anses uppfylla villkoren för stödberättigande i stödordningen innan arbetet med projektet inleddes. Dessutom har Tyskland lämnat tydliga bevis på att stödet faktiskt spelade en roll för lokaliseringsbeslutet. Porsche AG fattade sitt beslut att förlägga hela produktionen av Macan till Leipzig först efter att en bekräftelse getts att man kunde räkna med statligt stöd och stöd från myndigheterna för projektet och efter att tillsynsrådet godkänt lokaliseringen under förutsättning att statligt stöd beviljas. Kommissionen anser att det kontrafaktiska scenario som Tyskland presenterat i enlighet med punkterna 23 och 25 i bedömningskriterierna är realistiskt och stöds av äkta och aktuella handlingar. Stödet har därför en faktisk (betydande) stimulanseffekt. Eftersom det innebar att kostnadsnackdelarna minskade till förmån för Leipzig hade stödet betydelse för det stödmottagande företagets lokaliseringsbeslut. I avsaknad av stöd skulle investeringen inte ha genomförts i Leipzig.

6.6.1.4   Stödets proportionalitet

| (122) | För att regionalstödet ska vara proportionerligt måste stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att investeringen ska göras i den stödberättigade regionen. |
| --- | --- |

(122)

För att regionalstödet ska vara proportionerligt måste stödbeloppet och stödnivån begränsas till vad som är absolut nödvändigt för att investeringen ska göras i den stödberättigade regionen.

| (123) | I allmänhet anses regionalstöd stå i proportion till hur allvarliga problemen är i de stödberättigade regionerna om stödet inte överskrider det tillämpliga regionala stödtaket inklusive en automatisk, gradvis nedtrappning av dessa regionala stödtak för stora investeringsprojekt (som anges i den tillämpliga regionalstödskartan). I det här fallet överstiger stödnivån inte de regionala stödtaken korrigerade genom den nedtrappningsmekanism som redan angetts i skäl 80. |
| --- | --- |

(123)

I allmänhet anses regionalstöd stå i proportion till hur allvarliga problemen är i de stödberättigade regionerna om stödet inte överskrider det tillämpliga regionala stödtaket inklusive en automatisk, gradvis nedtrappning av dessa regionala stödtak för stora investeringsprojekt (som anges i den tillämpliga regionalstödskartan). I det här fallet överstiger stödnivån inte de regionala stödtaken korrigerade genom den nedtrappningsmekanism som redan angetts i skäl 80.

| (124) | Utöver denna allmänna proportionalitetsprincip som anges i riktlinjerna för regionalstöd fastställs i bedömningskriterierna att en mer ingående bedömning bör göras. Enligt scenario 2 i bedömningskriterierna anses stödet vara proportionerligt om det motsvarar skillnaden mellan nettokostnaderna för stödmottagaren att investera i den stödberättigande regionen och nettokostnaderna för att investera i alternativa regioner. |
| --- | --- |

(124)

Utöver denna allmänna proportionalitetsprincip som anges i riktlinjerna för regionalstöd fastställs i bedömningskriterierna att en mer ingående bedömning bör göras. Enligt scenario 2 i bedömningskriterierna anses stödet vara proportionerligt om det motsvarar skillnaden mellan nettokostnaderna för stödmottagaren att investera i den stödberättigande regionen och nettokostnaderna för att investera i alternativa regioner.

| (125) | Av de handlingar som lämnats in av Tyskland framgår att stödet var begränsat till det nödvändiga beloppet eftersom skillnaden mellan kostnaden för scenario 3 och scenario 5 inte överskreds. Den slutgiltiga beräkningen visar att även med stödet inräknat innebär scenario 5 högre kostnader än scenario 3 motsvarande 27,5 miljoner euro i nominellt värde (utan stöd 65 miljoner euro). Tyskland förklarade att man ansåg den återstående kostnadsnackdelen vara godtagbar med tanke på vissa icke-kvantifierbara strategiska fördelar (en andra Porsche-fabrik för komplettproduktion), kvalitetsaspekter (minskning av risker som skulle uppstå på grund av transport mellan [plats 1 i Tyskland] och Leipzig) och imagefördelar ([...]) som talade för Leipzig. |
| --- | --- |

(125)

Av de handlingar som lämnats in av Tyskland framgår att stödet var begränsat till det nödvändiga beloppet eftersom skillnaden mellan kostnaden för scenario 3 och scenario 5 inte överskreds. Den slutgiltiga beräkningen visar att även med stödet inräknat innebär scenario 5 högre kostnader än scenario 3 motsvarande 27,5 miljoner euro i nominellt värde (utan stöd 65 miljoner euro). Tyskland förklarade att man ansåg den återstående kostnadsnackdelen vara godtagbar med tanke på vissa icke-kvantifierbara strategiska fördelar (en andra Porsche-fabrik för komplettproduktion), kvalitetsaspekter (minskning av risker som skulle uppstå på grund av transport mellan [plats 1 i Tyskland] och Leipzig) och imagefördelar ([...]) som talade för Leipzig.

| (126) | Eftersom stödet är begränsat till det belopp som behövs för att kompensera för den extra nettokostnad som uppstår då investeringsprojektet lokaliseras till Leipzig i stället för den alternativa platsen, anser kommissionen det vara bevisat att stödet är proportionerligt. |
| --- | --- |

(126)

Eftersom stödet är begränsat till det belopp som behövs för att kompensera för den extra nettokostnad som uppstår då investeringsprojektet lokaliseras till Leipzig i stället för den alternativa platsen, anser kommissionen det vara bevisat att stödet är proportionerligt.

6.6.2   Stödets negativa effekter på konkurrensen och handeln

| (127) | I punkt 40 i bedömningskriterierna anges följande: ”Om det av den kontrafaktiska analysen framgår att investeringen skulle ha gjorts även utan stöd, fast eventuellt på en annan plats (scenario 2) och om stödet är proportionerligt, skulle eventuella indikationer på snedvridning, som en hög marknadsandel och en kapacitetsökning på en underpresterande marknad, i princip vara desamma oberoende av stödet.” |
| --- | --- |

(127)

I punkt 40 i bedömningskriterierna anges följande: ”Om det av den kontrafaktiska analysen framgår att investeringen skulle ha gjorts även utan stöd, fast eventuellt på en annan plats (scenario 2) och om stödet är proportionerligt, skulle eventuella indikationer på snedvridning, som en hög marknadsandel och en kapacitetsökning på en underpresterande marknad, i princip vara desamma oberoende av stödet.”

| (128) | Eftersom investeringsbeslutet grundar sig på scenario 2 och stödet är begränsat till ett minimum, kunde inga negativa effekter på handeln och konkurrensen upptäckas. Investeringen skulle ha genomförts på en annan plats och samma negativa effekter på konkurrensen skulle ha uppstått i vilket fall. Därför anser kommissionen att stödet inte har några negativa effekter på konkurrensen. |
| --- | --- |

(128)

Eftersom investeringsbeslutet grundar sig på scenario 2 och stödet är begränsat till ett minimum, kunde inga negativa effekter på handeln och konkurrensen upptäckas. Investeringen skulle ha genomförts på en annan plats och samma negativa effekter på konkurrensen skulle ha uppstått i vilket fall. Därför anser kommissionen att stödet inte har några negativa effekter på konkurrensen.

| (129) | Enligt punkt 53 i bedömningskriterierna ”[...] kommer en bedömning som visar att utan stöd skulle investeringen ha lokaliserats till en fattigare region (mer regionala nackdelar – högre högsta tillåtna regionala stödnivå) eller till en region som anses ha samma regionala nackdelar som målregionen (samma högsta regionala stödnivå) att utgöra ett negativt inslag i det övergripande avvägningstestet som sannolikt inte kommer att uppvägas av några positiva inslag, eftersom det strider mot själva syftet med regionalstöd”. |
| --- | --- |

(129)

Enligt punkt 53 i bedömningskriterierna ”[...] kommer en bedömning som visar att utan stöd skulle investeringen ha lokaliserats till en fattigare region (mer regionala nackdelar – högre högsta tillåtna regionala stödnivå) eller till en region som anses ha samma regionala nackdelar som målregionen (samma högsta regionala stödnivå) att utgöra ett negativt inslag i det övergripande avvägningstestet som sannolikt inte kommer att uppvägas av några positiva inslag, eftersom det strider mot själva syftet med regionalstöd”.

| (130) | Eftersom det inte finns något som tyder på att investeringen skulle ha gjorts i en annan stödregion med en högre eller likvärdig högsta stödnivå (eller att en lokalisering utanför Tyskland övervägdes), anser kommissionen att stödet inte har någon negativ effekt på sammanhållningen som skulle strida mot själva syftet med regionalstöd. |
| --- | --- |

(130)

Eftersom det inte finns något som tyder på att investeringen skulle ha gjorts i en annan stödregion med en högre eller likvärdig högsta stödnivå (eller att en lokalisering utanför Tyskland övervägdes), anser kommissionen att stödet inte har någon negativ effekt på sammanhållningen som skulle strida mot själva syftet med regionalstöd.

6.7   AVVÄGNING

| (131) | Efter att kommissionen fastställt att stödet ger en stimulanseffekt som uppmuntrar till investeringen i den berörda regionen och att det är proportionerligt, måste de positiva och negativa effekterna vägas mot varandra. |
| --- | --- |

(131)

Efter att kommissionen fastställt att stödet ger en stimulanseffekt som uppmuntrar till investeringen i den berörda regionen och att det är proportionerligt, måste de positiva och negativa effekterna vägas mot varandra.

| (132) | Genom undersökningen bekräftades det att åtgärden har en stimulanseffekt som uppmuntrar till en investering som ger ett betydande bidrag till utvecklingen i en mindre gynnad region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget utan att en region med en lika hög eller högre högsta stödnivå påverkas (ingen negativ effekt på sammanhållningen). Kommissionen anser att det är mer fördelaktigt för sammanhållningen inom unionen om en investering går till en fattigare region än om samma investering lokaliseras till en mer gynnad region. Som framgår av punkt 53 i bedömningskriterierna anser kommissionen att ”under avvägningstestet [...], å andra sidan, [kommer] vanligtvis regionalstödets positiva effekter som enbart kompenserar skillnaden i nettokostnader i förhållande till en mer utvecklad alternativ investeringslokalisering [...] att uppväga eventuella negativa effekter när det gäller den alternativa lokaliseringen vid nya investeringar”. |
| --- | --- |

(132)

Genom undersökningen bekräftades det att åtgärden har en stimulanseffekt som uppmuntrar till en investering som ger ett betydande bidrag till utvecklingen i en mindre gynnad region som är berättigad till regionalstöd enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget utan att en region med en lika hög eller högre högsta stödnivå påverkas (ingen negativ effekt på sammanhållningen). Kommissionen anser att det är mer fördelaktigt för sammanhållningen inom unionen om en investering går till en fattigare region än om samma investering lokaliseras till en mer gynnad region. Som framgår av punkt 53 i bedömningskriterierna anser kommissionen att ”under avvägningstestet [...], å andra sidan, [kommer] vanligtvis regionalstödets positiva effekter som enbart kompenserar skillnaden i nettokostnader i förhållande till en mer utvecklad alternativ investeringslokalisering [...] att uppväga eventuella negativa effekter när det gäller den alternativa lokaliseringen vid nya investeringar”.

| (133) | Mot bakgrund av ovanstående utgår kommissionen även från att när det gäller stöd som motsvarar skillnaden mellan nettokostnaden för investeringsprojektet på den valda platsen och nettokostnaderna för investeringsprojektet på en mer utvecklad alternativ plats kommer regionalstödets positiva effekter avseende syfte och proportionalitet (se ovan) att kompensera för de negativa effekterna på handeln på den alternativa platsen. |
| --- | --- |

(133)

Mot bakgrund av ovanstående utgår kommissionen även från att när det gäller stöd som motsvarar skillnaden mellan nettokostnaden för investeringsprojektet på den valda platsen och nettokostnaderna för investeringsprojektet på en mer utvecklad alternativ plats kommer regionalstödets positiva effekter avseende syfte och proportionalitet (se ovan) att kompensera för de negativa effekterna på handeln på den alternativa platsen.

| (134) | I enlighet med punkt 68 i riktlinjerna för regionalstöd och med tanke på den ingående bedömning som genomfördes på grundval av bedömningskriterierna, drar kommissionen slutsatsen att stödet är nödvändigt som en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödet kompenserar för den snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna som det medför. |
| --- | --- |

(134)

I enlighet med punkt 68 i riktlinjerna för regionalstöd och med tanke på den ingående bedömning som genomfördes på grundval av bedömningskriterierna, drar kommissionen slutsatsen att stödet är nödvändigt som en stimulanseffekt på investeringen och att fördelarna med stödet kompenserar för den snedvridning av konkurrensen och påverkan på handeln mellan medlemsstaterna som det medför.

7.   SLUTSATS

| (135) | Kommissionen konstaterar att det regionala investeringsstöd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Porsche Leipzig GmbH och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft, som beviljades den 1 juli 2014 under förutsättning att det godkänns av kommissionen, uppfyller alla krav enligt riktlinjerna för regionalstöd och bedömningskriterierna och kan därför anses vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(135)

Kommissionen konstaterar att det regionala investeringsstöd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Porsche Leipzig GmbH och Dr. Ing. h.c. F. Porsche Aktiengesellschaft, som beviljades den 1 juli 2014 under förutsättning att det godkänns av kommissionen, uppfyller alla krav enligt riktlinjerna för regionalstöd och bedömningskriterierna och kan därför anses vara förenligt med den inre marknaden i enlighet med artikel 107.3 c i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Det statliga stöd som Tyskland planerar att genomföra till förmån för Porsche Leipzig GmbH och Dr. Ing. Hc F. Porsche Aktiengesellschaft, till ett belopp av 43 666 078,75 euro (nuvärde, diskonterat vid tidpunkten för anmälan) och med en högsta stödnivå på 8,37 % bruttobidragsekvivalent, är förenligt med den inre marknaden enligt artikel 107.3 c i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

2.   Det stöd som avses i artikel 1.1 godkänns under förutsättning att det beviljas före den 1 juli 2014.

Artikel 2

Tyskland kommer att förse kommissionen med

| — | en kopia av de relevanta handlingarna för stödåtgärden inom två månader efter det att stödet beviljats, |
| --- | --- |

—

en kopia av de relevanta handlingarna för stödåtgärden inom två månader efter det att stödet beviljats,

| — | en delrapport (med uppgifter om de betalda stödbeloppen, genomförandet av stödavtalet och eventuella andra investeringsprojekt som har inletts för företaget eller anläggningen) vart femte år från och med den dag då stödet godkänns av kommissionen, |
| --- | --- |

—

en delrapport (med uppgifter om de betalda stödbeloppen, genomförandet av stödavtalet och eventuella andra investeringsprojekt som har inletts för företaget eller anläggningen) vart femte år från och med den dag då stödet godkänns av kommissionen,

| — | en detaljerad slutrapport som grundar sig på den anmälda utbetalningsplanen, inom sex månader efter utbetalningen av det sista delbeloppet av stödet. |
| --- | --- |

—

en detaljerad slutrapport som grundar sig på den anmälda utbetalningsplanen, inom sex månader efter utbetalningen av det sista delbeloppet av stödet.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 333, 30.10.2012, s. 17.

1

(2)  EUT C 54, 4.3.2006, s. 13.

2

(3)  EUT C 223, 16.9.2009, s. 3.

3

(4)  Se fotnot 1.

4

(5)  Leipzig är en ”region som berörs av den statistiska effekten” – se kommissionens beslut av den 8 november 2006 i stödärendet N 459/06 – Nationell regionalstödskarta för Tyskland 2007–2013 (EUT C 295, 5.12.2006, s. 6). Leipzig är berättigat till regionalstöd enligt undantaget i artikel 107.3 c med en högsta stödnivå på 20 % för perioden 1 januari 2011–30 juni 2014.

5

(6)  Tyskland har bekräftat att de marknadsuppgifter som lämnats in omfattar alla fordon som tillverkats eller sålts av Volkswagen-koncernen, medan uppgifterna om marknadsandelen endast avser personbilar.

6

(7)  Polk och IHS Global Insight är stora marknadsundersökningsföretag som analyserar fordonsmarknaden.

7

(8)  Affärshemlighet.

8

(9)  Beräkningen av de nuvärden som anges i detta beslut sker utifrån den basränta på 2,05 % som gällde vid tidpunkten för anmälan (december 2011), till vilken 100 räntepunkter ska tillfogas enligt meddelandet från kommissionen om en ändring av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (EUT C 14, 19.1.2008, s. 6).

9

(10)  En sammanfattning av lagen om investeringsstöd 2010 har offentliggjorts hos kommissionen under numret X 167/08 (EUT C 280, 20.11.2009, s. 5).

10

(11)  En sammanfattning av Koordineringsram för gemenskapsuppgiften – Förbättring av den regionala näringsstrukturen har offentliggjorts under numret XR 31/07 (EUT C 102, 5.5.2007, s. 11).

11

Koordineringsram för gemenskapsuppgiften – Förbättring av den regionala näringsstrukturen

(12)  Se kommissionens beslut K(2011) 6479 slutlig av den 20 september 2011 (N 559/10 – Förenade kungariket – LIP – Jaguar Cars) (EUT C 22, 27.1.2012, s. 2).

12

(13)  Mellan 2010 och 2015, året innan investeringen påbörjades respektive året efter att investeringen avslutades, ligger Volkswagen-koncernens marknadsandel på under 25 % i B-segmentet, enligt Polk, på marknaden bestående av EES och Nordamerika tillsammans samt i SUV-D-segmentet, enligt IHS Global Insight, på såväl EES-marknaden som marknaden bestående av EES och Nordamerika tillsammans.

13

(14)  Enligt Polk ligger kapacitetsökningen för B-segmentet konstant under tröskelvärdet på 5 %.

14

(15)  Tyskland stöder sitt antagande att sysselsättningsmultiplikatorn är 2,5 på empiriska data som har publicerats i jämförande studier, t.ex. Meißner (2009): Automobilproduktion in der Prozess- oder Wertschöpfungskette (Automobilproduktion i process- eller mervärdeskedjan), presentation i Brandenburg den 28 oktober 2009; Kleinhenz, Heblich, Gold (2006): Das BMW Werk Regensburg – Wirtschaftliche und soziale Vernetzung in der Region (BMW-fabriken Regensburg – Ekonomisk och social blandning i regionen); University of South Carolina (2002): The Economic Impact of BMW on South Carolina; Woodward, Guimaraes (2008), BMW in South Carolina: The Economic Impact of a Leading Sustainable Enterprise; Gesellschaft für Wirtschaftliche Strukturforschung mbH (2011): Gute Wachstumsperspektiven trotz zukünftiger Herausforderungen (Goda tillväxtperspektiv trots framtida utmaningar); Gehrke, Krawczyk et al. (2009): Die Bedeutung der Automobilindustrie für die deutsche Volkswirtschaft im europäischen Kontext (Automobilindustrins betydelse för den tyska nationalekonomin i europeisk kontext).

15

Automobilproduktion in der Prozess- oder Wertschöpfungskette

Das BMW Werk Regensburg – Wirtschaftliche und soziale Vernetzung in der Region

The Economic Impact of BMW on South Carolina

The Economic Impact of a Leading Sustainable Enterprise

Gute Wachstumsperspektiven trotz zukünftiger Herausforderungen

Die Bedeutung der Automobilindustrie für die deutsche Volkswirtschaft im europäischen Kontext

(16)  Skäl 171 i kommissionens beslut C 46/08 av den 23 september 2009 (EUT L 29, 2.2.2010, s. 8).

16

(17)  Källa: Statistikkontoret i delstaten Sachsen (juli 2012), den federala statistikbyrån (statistisk årsbok 2012) – BNP/capita; den federala arbetsmarknadsbyrån – arbetslöshet per invånare i procent; statistisk årsbok för Sachsen 2011 – disponibel inkomst per capita.

17

Källa:

(18)  Scenario 5 hade till en början inte beaktats eftersom det inte ansågs vara lönsamt. På initiativ av styrelsen för Porsche Leipzig GmbH kunde Porsche Leipzig motbevisa detta antagande utifrån en preliminär beräkning av de produktionskostnader som kunde hänföras till lokaliseringen.

18

(19)  VAP utgick den [2010] från scenario 1, den [2010] från scenario 3, och [2010] från scenario 5 som referensscenario.

19

(20)  Kommissionens förordning (EG) nr 1628/2006 av den 24 oktober 2006 om tillämpningen av artiklarna 87 och 88 i EG-fördraget på statligt regionalt investeringsstöd (EUT L 302, 1.11.2006, s. 29).

20

(21)  Kommissionens förordning (EG) nr 800/2008 av den 6 augusti 2008 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden enligt artiklarna 87 och 88 i fördraget (allmän gruppundantagsförordning) (EUT L 214, 9.8.2008, s. 3).

21

(22)  EUT C 209, 23.7.2013, s. 1.

22

(23)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

23

(24)  Se fotnot 11.

24

(25)  Beslut om statligt stöd: SA.30340 Fiat Powertrain Technologies Poland, beslut av den 9 februari 2011 (K(2011) 612) (EUT C 151, 21.5.2011, s. 5); SA.32169 Volkswagen Sachsen GmbH, beslut av den 13 juli 2011 (K(2011) 4935) (EUT C 361, 10.12.2011, s. 17).

25

(26)  SA.27913, C 31/2009, Ungern – Stöd till Audi Hungaria Motor Kft., beslut av den 28 oktober 2009 (K(2009) 8131) (EUT C 64, 16.3.2010, s. 15); förlängningsbeslut av den 6 juli 2010 (K(2010) 4474) (EUT C 243, 10.9.2010, s. 4); beslut av den 13 juli 2011 (K(2011) 4935) i SA.32169, C/2011 – Tyskland – Stöd till Volkswagen Sachsen GmbH (EUT C 361, 10.12.2011, s. 17).

26

(27)  Se fotnot 15.

27

(28)  Se fotnot 17.

28

---