# Az Európai Unió L 268/2015

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 268 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 58. évfolyam2015. október 15. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 268

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

58. évfolyam2015. október 15.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1844 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 13.) a 389/2013/EU rendeletnek a Kiotói Jegyzőkönyv 2012 utáni technikai végrehajtása tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1845 végrehajtási rendelete (2015. október 14.) a felvásárlást, raktározást és forgalomba hozatalt magukban foglaló intervenciós intézkedések finanszírozási költségeire az EMGA által a 2016. pénzügyi évben alkalmazandó kamatlábak meghatározásáról | 7 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1846 végrehajtási rendelete (2015. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzal behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről | 9 |
| | | A Bizottság (EU) 2015/1847 végrehajtási rendelete (2015. október 14.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 26 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2015/1848 határozata (2015. október 5.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2015. évi iránymutatásokról | 28 |
| | * | A Bizottság (EU) 2015/1849 végrehajtási határozata (2015. október 13.) egyes Ghánából származó zöldségek tekintetében a károsító szervezetek Unióba történő behurcolása és Unión belüli elterjedése elleni intézkedésekről
  (az értesítés a C(2015) 6858. számú dokumentummal történt) | 33 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2015/1844 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. július 13.) a 389/2013/EU rendeletnek a Kiotói Jegyzőkönyv 2012 utáni technikai végrehajtása tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2015/1845 végrehajtási rendelete (2015. október 14.) a felvásárlást, raktározást és forgalomba hozatalt magukban foglaló intervenciós intézkedések finanszírozási költségeire az EMGA által a 2016. pénzügyi évben alkalmazandó kamatlábak meghatározásáról

7

*

A Bizottság (EU) 2015/1846 végrehajtási rendelete (2015. október 14.) a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzal behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

9

A Bizottság (EU) 2015/1847 végrehajtási rendelete (2015. október 14.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

26

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2015/1848 határozata (2015. október 5.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2015. évi iránymutatásokról

28

*

A Bizottság (EU) 2015/1849 végrehajtási határozata (2015. október 13.) egyes Ghánából származó zöldségek tekintetében a károsító szervezetek Unióba történő behurcolása és Unión belüli elterjedése elleni intézkedésekről
  (az értesítés a C(2015) 6858. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2015) 6858. számú dokumentummal történt)

33

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 15.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 268/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 268/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1844 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2015. július 13.)

a 389/2013/EU rendeletnek a Kiotói Jegyzőkönyv 2012 utáni technikai végrehajtása tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. május 21-i 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 10. cikke (5) és (6) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) Feleinek Konferenciája, amely a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgál, elfogadta a dohai módosítást, amely létrehozta a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakát, amely 2013. január 1-jétől2020. december 31-ig tart (a továbbiakban: a dohai módosítás). Az Unió a dohai módosítást az (EU) 2015/1339 tanácsi határozattal (2) fogadta el (a megerősítésről szóló határozat). |
| --- | --- |

(1)

Az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezménye (UNFCCC) Feleinek Konferenciája, amely a Kiotói Jegyzőkönyv részes feleinek találkozójául szolgál, elfogadta a dohai módosítást, amely létrehozta a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakát, amely 2013. január 1-jétől2020. december 31-ig tart (a továbbiakban: a dohai módosítás). Az Unió a dohai módosítást az (EU) 2015/1339 tanácsi határozattal (2) fogadta el (a megerősítésről szóló határozat).

| (2) | A Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának szükséges technikai végrehajtását az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben és a Kiotói Jegyzék nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeiben kell elvégezni. Szükség van továbbá a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) való összhang biztosítására, valamint a nemzetközileg elfogadott elszámolási követelmények következetes végrehajtására, a kibocsátható mennyiségi egységek, eltávolítási egységek, kibocsátáscsökkentési egységek, igazolt kibocsátáscsökkentések, igazolt időszakos kibocsátáscsökkentések és igazolt tartós kibocsátáscsökkentések Unió és tagállamok általi elszámolása tekintetében az átláthatóság fokozására és a pontosság garantálására, miközben a lehető legnagyobb mértékben el kell kerülni az adminisztratív terheket és költségeket, ideértve a nyereségrészhez, valamint az informatikai eszközök fejlesztéséhez és karbantartásához kapcsolódó adminisztratív terheket és költségeket is. |
| --- | --- |

(2)

A Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának szükséges technikai végrehajtását az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben és a Kiotói Jegyzék nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeiben kell elvégezni. Szükség van továbbá a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (3) és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (4) való összhang biztosítására, valamint a nemzetközileg elfogadott elszámolási követelmények következetes végrehajtására, a kibocsátható mennyiségi egységek, eltávolítási egységek, kibocsátáscsökkentési egységek, igazolt kibocsátáscsökkentések, igazolt időszakos kibocsátáscsökkentések és igazolt tartós kibocsátáscsökkentések Unió és tagállamok általi elszámolása tekintetében az átláthatóság fokozására és a pontosság garantálására, miközben a lehető legnagyobb mértékben el kell kerülni az adminisztratív terheket és költségeket, ideértve a nyereségrészhez, valamint az informatikai eszközök fejlesztéséhez és karbantartásához kapcsolódó adminisztratív terheket és költségeket is.

| (3) | A dohai módosítás hatálybalépésekor az Uniónak és a tagállamoknak a Kiotói Jegyzék nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeiben a megerősítésről szóló határozattal összhangban meghatározott uniós kibocsátható mennyiséggel megegyező számú kibocsátható mennyiségi egységet (KME-ket) kell kibocsátaniuk, azokhoz hozzáadva a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a) bekezdésének alkalmazásából adódó mennyiségeket. |
| --- | --- |

(3)

A dohai módosítás hatálybalépésekor az Uniónak és a tagállamoknak a Kiotói Jegyzék nemzeti kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékeiben a megerősítésről szóló határozattal összhangban meghatározott uniós kibocsátható mennyiséggel megegyező számú kibocsátható mennyiségi egységet (KME-ket) kell kibocsátaniuk, azokhoz hozzáadva a Kiotói Jegyzőkönyv 3. cikke (7a) bekezdésének alkalmazásából adódó mennyiségeket.

| (4) | Egy adott tagállam éves kibocsátási jogosultságának a 406/2009/EK határozat 10. cikke vagy az 525/2013/EU rendelet 27. cikke keretében végzett felfelé történő kiigazítását követően a tagállam számára pótlólagos KME-k szerzése válhat szükségessé a második kötelezettségvállalási időszak végén, amennyiben e pótlólagos éves kibocsátási jogosultságát a 406/2009/EK határozat keretében a kibocsátásai fedezésére használta, vagy egy másik tagállamra ruházta át. Az adott tagállam az 525/2013/EU rendelet 3. cikkének 13b. pontja szerinti előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékát is használhatja, amennyiben kibocsátása magasabb, mint a kibocsátható mennyisége. Minden ebből adódó KME megszerzése esetében a KME-k első nemzetközi átruházásakor az 525/2013/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően nyereségrészt kellene elszámolni. Az ilyen helyzetek adott esetben az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (7) bekezdése értelmében az uniós jogszabályok végrehajtásának a Kiotói Jegyzőkönyv keretében elfogadott szabályokhoz való igazításában tapasztalható elszámolási következetlenségeknek minősülhetnek. |
| --- | --- |

(4)

Egy adott tagállam éves kibocsátási jogosultságának a 406/2009/EK határozat 10. cikke vagy az 525/2013/EU rendelet 27. cikke keretében végzett felfelé történő kiigazítását követően a tagállam számára pótlólagos KME-k szerzése válhat szükségessé a második kötelezettségvállalási időszak végén, amennyiben e pótlólagos éves kibocsátási jogosultságát a 406/2009/EK határozat keretében a kibocsátásai fedezésére használta, vagy egy másik tagállamra ruházta át. Az adott tagállam az 525/2013/EU rendelet 3. cikkének 13b. pontja szerinti előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalékát is használhatja, amennyiben kibocsátása magasabb, mint a kibocsátható mennyisége. Minden ebből adódó KME megszerzése esetében a KME-k első nemzetközi átruházásakor az 525/2013/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelően nyereségrészt kellene elszámolni. Az ilyen helyzetek adott esetben az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (7) bekezdése értelmében az uniós jogszabályok végrehajtásának a Kiotói Jegyzőkönyv keretében elfogadott szabályokhoz való igazításában tapasztalható elszámolási következetlenségeknek minősülhetnek.

| (5) | Elő kell írni, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszak végén elszámolási folyamatra van szükség, hogy biztosítani lehessen az éves kibocsátási jogosultságok bármely nettó átruházásának a KME-kban való rendezését a 406/2009/EK határozatnak megfelelően. |
| --- | --- |

(5)

Elő kell írni, hogy a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti második kötelezettségvállalási időszak végén elszámolási folyamatra van szükség, hogy biztosítani lehessen az éves kibocsátási jogosultságok bármely nettó átruházásának a KME-kban való rendezését a 406/2009/EK határozatnak megfelelően.

| (6) | A 2003/87/EK irányelv 11a. cikkének megfelelően a helyhez kötött létesítmények üzemeltetői és a légi járművek üzemeltetői IKCS-kat és KCSE-ket cserélhetnek kibocsátási egységekre. A Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszakban érvényes IKCS-k és KCSE-k a második kötelezettségvállalási időszakban potenciálisan EU ETS kibocsátásoknak felelnek meg. Mivel a dohai módosítás korlátozza a IKCS-k és KCSE-k Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba való átvitelét, a tagállamoknak e potenciális kibocsátások fedezésére megfelelő számú, az első kötelezettségvállalási időszakban érvényes KME-t kell átruházniuk az Unióra, az Uniónak pedig át kell ruháznia a tagállamokra a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszakban érvényes megfelelő IKCS-kat és KCSE-ket, amelyeket a helyhez kötött létesítmények vagy a légi járművek üzemeltetőitől kaptak a kibocsátási egységekért cserébe. |
| --- | --- |

(6)

A 2003/87/EK irányelv 11a. cikkének megfelelően a helyhez kötött létesítmények üzemeltetői és a légi járművek üzemeltetői IKCS-kat és KCSE-ket cserélhetnek kibocsátási egységekre. A Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszakban érvényes IKCS-k és KCSE-k a második kötelezettségvállalási időszakban potenciálisan EU ETS kibocsátásoknak felelnek meg. Mivel a dohai módosítás korlátozza a IKCS-k és KCSE-k Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba való átvitelét, a tagállamoknak e potenciális kibocsátások fedezésére megfelelő számú, az első kötelezettségvállalási időszakban érvényes KME-t kell átruházniuk az Unióra, az Uniónak pedig át kell ruháznia a tagállamokra a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszakban érvényes megfelelő IKCS-kat és KCSE-ket, amelyeket a helyhez kötött létesítmények vagy a légi járművek üzemeltetőitől kaptak a kibocsátási egységekért cserébe.

| (7) | Ezért a 389/2013/EU rendeletet (5) ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(7)

Ezért a 389/2013/EU rendeletet (5) ennek megfelelően módosítani kell.

| (8) | E rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, mivel a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszak kötelezettségvállalásainak teljesítésére az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt kiegészítő időszak leteltét megelőzően átmeneti átruházásokat kell végezni. |
| --- | --- |

(8)

E rendeletnek sürgősen hatályba kell lépnie, mivel a Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszak kötelezettségvállalásainak teljesítésére az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt kiegészítő időszak leteltét megelőzően átmeneti átruházásokat kell végezni.

| (9) | E rendeletet a Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosítása hatálybalépésének napjától kell alkalmazni, kivéve, ha az átmeneti átruházásokról van szó, |
| --- | --- |

(9)

E rendeletet a Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosítása hatálybalépésének napjától kell alkalmazni, kivéve, ha az átmeneti átruházásokról van szó,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 389/2013/EU rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A szöveg a következő 73a. cikkel egészül ki:
  „73a. cikk
  Az EU ETS keretében cserélt IKCS-k és KCSE-k átruházása
  (1)   A központi tisztviselő minden nemzeti tisztviselőt tájékoztat az e rendelet 60. cikke alapján az adott tagállam által kezelt üzemeltetői számlákról és a légijármű-üzemeltetői számlákról átruházott, az első kötelezettségvállalási időszakban érvényes IKCS-k és KCSE-k számáról. A központi tisztviselő e számhoz hozzáadja az e rendelet 60. cikke alapján az olyan tagállamok által kezelt üzemeltetői számlákról és a légijármű-üzemeltetői számlákról átruházott, az első kötelezettségvállalási időszakban érvényes IKCS-k és KCSE-k számának egy részét, amelyek az első kötelezettségvállalási időszakban nem rendelkeznek kiotói jegyzékkel, az IKCS-knak és KCSE-knek az első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba való átvitele tekintetében az adott tagállamra érvényes mennyiségi korlátok arányában.
  (2)   A Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszak kötelezettségvállalásainak teljesítésére az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt kiegészítő időszak leteltét megelőzően a központi tisztviselő minden nemzeti kiotói jegyzékbe az e rendelet (1) bekezdésének megfelelően meghatározott teljes számmal megegyező számú, az első kötelezettségvállalási időszakban érvényes IKCS-t és KCSE-t vezet át az európai uniós nemzetközi jóváírási számláról.
  (3)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL megakadályozza az (1) bekezdésnek megfelelően átruházott egységekkel végzett minden tranzakciót az alábbiak kivételével:






  a) | az egységek törlése az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- | --- |

1.

A szöveg a következő 73a. cikkel egészül ki:

„73a. cikk

Az EU ETS keretében cserélt IKCS-k és KCSE-k átruházása

(1)   A központi tisztviselő minden nemzeti tisztviselőt tájékoztat az e rendelet 60. cikke alapján az adott tagállam által kezelt üzemeltetői számlákról és a légijármű-üzemeltetői számlákról átruházott, az első kötelezettségvállalási időszakban érvényes IKCS-k és KCSE-k számáról. A központi tisztviselő e számhoz hozzáadja az e rendelet 60. cikke alapján az olyan tagállamok által kezelt üzemeltetői számlákról és a légijármű-üzemeltetői számlákról átruházott, az első kötelezettségvállalási időszakban érvényes IKCS-k és KCSE-k számának egy részét, amelyek az első kötelezettségvállalási időszakban nem rendelkeznek kiotói jegyzékkel, az IKCS-knak és KCSE-knek az első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba való átvitele tekintetében az adott tagállamra érvényes mennyiségi korlátok arányában.

(2)   A Kiotói Jegyzőkönyv szerinti első kötelezettségvállalási időszak kötelezettségvállalásainak teljesítésére az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt kiegészítő időszak leteltét megelőzően a központi tisztviselő minden nemzeti kiotói jegyzékbe az e rendelet (1) bekezdésének megfelelően meghatározott teljes számmal megegyező számú, az első kötelezettségvállalási időszakban érvényes IKCS-t és KCSE-t vezet át az európai uniós nemzetközi jóváírási számláról.

(3)   A központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL megakadályozza az (1) bekezdésnek megfelelően átruházott egységekkel végzett minden tranzakciót az alábbiak kivételével:

a)

az egységek törlése az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban;

| b) | az egységek visszavonása az 525/2013/EU rendelet 11. cikkével összhangban; |
| --- | --- |

b)

az egységek visszavonása az 525/2013/EU rendelet 11. cikkével összhangban;

| c) | az egységek átvitele az első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban; |
| --- | --- |

c)

az egységek átvitele az első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban;

| d) | az egységek átruházása egy kiotói jegyzéken belül. |
| --- | --- |

d)

az egységek átruházása egy kiotói jegyzéken belül.

(4)   A (2) bekezdésnek megfelelően elvégzett átruházás után közvetlenül minden nemzeti tisztviselő a (2) bekezdésnek megfelelően az adott tagállamnak visszaadott jóváírásokkal megegyező számú KME-t vezet át az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett megfelelő részesfél-számlára.”

| 2. | A szöveg a következő 73b–73 g. cikkekkel egészül ki:
  „73b. cikk
  A KME-k kibocsátása és letétbe helyezése
  (1)   Az egységek 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 11. cikke (3) bekezdése szerinti visszavonási tranzakcióját megelőzően a központi tisztviselő köteles:






  a) | az (EU) 2015/1339 tanácsi határozattal (7) összhangban meghatározott uniós kibocsátható mennyiséggel megegyező számú KME-t kibocsátani az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett EU KME számlán; |
| --- | --- | --- |

2.

A szöveg a következő 73b–73 g. cikkekkel egészül ki:

„73b. cikk

A KME-k kibocsátása és letétbe helyezése

(1)   Az egységek 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) 11. cikke (3) bekezdése szerinti visszavonási tranzakcióját megelőzően a központi tisztviselő köteles:

a)

az (EU) 2015/1339 tanácsi határozattal (7) összhangban meghatározott uniós kibocsátható mennyiséggel megegyező számú KME-t kibocsátani az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett EU KME számlán;

| b) | a 2010/634/EU bizottsági határozatnak (8) megfelelően létrehozott általános célú kibocsátási egységek számával megegyező számú KME-t azonnal átruházni az EU KME számláról az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett ETS KME letéti számlára. |
| --- | --- |

b)

a 2010/634/EU bizottsági határozatnak (8) megfelelően létrehozott általános célú kibocsátási egységek számával megegyező számú KME-t azonnal átruházni az EU KME számláról az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett ETS KME letéti számlára.

(2)   Az ESD megfelelési számlának a 31. cikk szerinti 2020-as lezárását követően legkésőbb három hónappal minden nemzeti tisztviselő köteles:

| a) | az adott tagállam számára a megerősítésről szóló határozattal összhangban meghatározott mennyiséggel megegyező számú KME-t kibocsátani a nemzeti kiotói jegyzékben vezetett részesfél-számlára; |
| --- | --- |

a)

az adott tagállam számára a megerősítésről szóló határozattal összhangban meghatározott mennyiséggel megegyező számú KME-t kibocsátani a nemzeti kiotói jegyzékben vezetett részesfél-számlára;

| b) | a 406/2009/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdése alapján az adott tagállamot az összes évre megillető éves kibocsátási jogosultságnak megfelelő ÉKJE-k összes számának megfelelő számú – az 525/2013/EU rendelet 27. cikkének (2) bekezdése szerinti módosítások elvégzését megelőzően megállapított – KME-t azonnal átruházni a részesfél-számláról a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett ESD KME letéti számlára. |
| --- | --- |

b)

a 406/2009/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdése alapján az adott tagállamot az összes évre megillető éves kibocsátási jogosultságnak megfelelő ÉKJE-k összes számának megfelelő számú – az 525/2013/EU rendelet 27. cikkének (2) bekezdése szerinti módosítások elvégzését megelőzően megállapított – KME-t azonnal átruházni a részesfél-számláról a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett ESD KME letéti számlára.

(3)   A 73f. cikkben előírt elszámolási folyamat lezárását megelőzően a központi tisztviselő biztosítja, hogy az EUTL megakadályozza az ETS KME letéti számláról vagy az ESD KME letéti számláról származó KME-kkel végzett minden tranzakciót, az alábbiak kivételével:

| a) | a 88. cikk (2) bekezdése alapján az ESD elvetési számlára átruházott ÉKJE-k számával megegyező számú vagy annál kevesebb KME törlése vagy átruházása; |
| --- | --- |

a)

a 88. cikk (2) bekezdése alapján az ESD elvetési számlára átruházott ÉKJE-k számával megegyező számú vagy annál kevesebb KME törlése vagy átruházása;

| b) | az e rendelet 31. cikkének (4) bekezdése alapján az ESD elvetési számlára átruházott ÉKJE-k számával megegyező számú azon KME-k visszavonása az 525/2013/EU rendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően, amelyek e rendelet 77. cikke szerint megegyeznek az ESD megfelelési számlán rögzített üvegházhatásúgáz-kibocsátás mennyiségével; |
| --- | --- |

b)

az e rendelet 31. cikkének (4) bekezdése alapján az ESD elvetési számlára átruházott ÉKJE-k számával megegyező számú azon KME-k visszavonása az 525/2013/EU rendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően, amelyek e rendelet 77. cikke szerint megegyeznek az ESD megfelelési számlán rögzített üvegházhatásúgáz-kibocsátás mennyiségével;

| c) | a 31. cikk (4) bekezdése alapján az ESD elvetési számlára átruházott ÉKJE-k számával megegyező számú vagy annál kevesebb azon KME-k törlése vagy átruházása, amelyek e rendelet 77. cikke szerint túllépik az ESD megfelelési számlán rögzített üvegházhatásúgáz-kibocsátás mennyiségét; |
| --- | --- |

c)

a 31. cikk (4) bekezdése alapján az ESD elvetési számlára átruházott ÉKJE-k számával megegyező számú vagy annál kevesebb azon KME-k törlése vagy átruházása, amelyek e rendelet 77. cikke szerint túllépik az ESD megfelelési számlán rögzített üvegházhatásúgáz-kibocsátás mennyiségét;

| d) | az elszámolási folyamatok céljából szükséges átruházások a 73f. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

az elszámolási folyamatok céljából szükséges átruházások a 73f. cikknek megfelelően;

| e) | a KME-k KCSE-kké való átalakítása, feltéve, hogy az átalakítandó KME-k számával, plusz az 525/2013/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésében említett nyereségrész alapú illeték teljesítéséhez szükséges KCSE-k számával megegyező számú ÉKJE e rendelet 31. cikkének (4) bekezdése értelmében átvezetésre került az ESD elvetési számlára. |
| --- | --- |

e)

a KME-k KCSE-kké való átalakítása, feltéve, hogy az átalakítandó KME-k számával, plusz az 525/2013/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésében említett nyereségrész alapú illeték teljesítéséhez szükséges KCSE-k számával megegyező számú ÉKJE e rendelet 31. cikkének (4) bekezdése értelmében átvezetésre került az ESD elvetési számlára.

73c. cikk

Az egységek átruházása és felhasználása

(1)   A központi tisztviselő gondoskodik arról, hogy az EUTL megakadályozza az olyan IKCS-kat, KCSE-ket, iIKCS-kat és htIKCS-érintő tranzakciókat, amelyeket a 81. cikknek megfelelően használtak fel, az alábbiak kivételével:

| a) | egységek átruházása az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett ESD megfelelési számlákról a megfelelő tagállami kiotói jegyzékre a 31. cikk (3) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

egységek átruházása az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben vezetett ESD megfelelési számlákról a megfelelő tagállami kiotói jegyzékre a 31. cikk (3) bekezdésének megfelelően;

| b) | az egységek visszavonása az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

b)

az egységek visszavonása az 525/2013/EU rendelet 11. cikkének megfelelően;

| c) | az egységek átvitele az első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban. |
| --- | --- |

c)

az egységek átvitele az első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban.

(2)   Az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egységeknek az első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba történő átvitelét követően a központi adminisztrátor gondoskodik arról, hogy az EUTL e rendelet 81. cikkének megfelelően megakadályozza az IKCS-k, KCSE-k, iIKCS-k vagy htIKCS felhasználását, kivéve, ha ezen egységek a Kiotói Jegyzőkönyv második kötelezettségvállalási időszakában is érvényesek.

73d. cikk

Az egységek törlése

(1)   Az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egységeknek az első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba történő átvitelét követően a központi adminisztrátor törli a légiközlekedési leadási elkülönítő számlán maradt IKCS-kat és KCSE-ket.

(2)   Az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdésével összhangban az egységek első kötelezettségvállalási időszakból a másodikba való átvitelének teljesítését követően a központi tisztviselő felkéri a nemzeti tisztviselőket, hogy töröljék – vagy ő maga törli – a Kiotói Jegyzőkönyv első kötelezettségvállalási időszakában érvényes azon IKCS-kat és KCSE-ket, amelyeket az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzéknek az európai uniós kibocsátáskereskedelmi rendszerhez tartozó számláin kezelnek.

73e. cikk

Az egységek visszavonása

Amilyen mértékben a 2003/87/EK irányelv által lefedett kibocsátások meghaladják a megerősítésről szóló határozat szerint meghatározott uniós kibocsátási egységeket, a központi tisztviselő olyan mértékben visszavonja a KME-ket az EU PPSR számláról.

73f. cikk

Átvitel a kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben

A központi tisztviselőnek minden, a kibocsátáskereskedelmi rendszerbeli központi elszámolószámlán lévő KME-t és az e rendelet 73a. cikkének (4) bekezdése szerint átruházott KME-t át kell vinnie az 525/2013/EU rendelet 10. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott EU PPSR számlára.

73g. cikk

Elszámolási folyamatok

(1)   A ESD megfelelési számlának 2020-ra vonatkozóan a 31. cikkel összhangban történő lezárását követő hat hónapon belül a központi tisztviselő minden tagállam számára kiszámítja az elszámolási értéket oly módon, hogy az ÉKJE-k tagállamok között a 2013–2020 közötti időszakban történt nettó átruházását levonja az ÉKJE-k nettó megszerzéséből.

(2)   Amennyiben egy tagállam esetében az (1) bekezdésnek megfelelően negatív elszámolási érték keletkezik, az adott nemzeti tisztviselő az elszámolási értékkel megegyező számú KME-t vezet át a kibocsátáskereskedelmi rendszerbeli ESD-letéti számlájáról a kibocsátáskereskedelmi rendszerbeli központi elszámolószámlára.

(3)   Amennyiben egy tagállam esetében az (1) bekezdésnek megfelelően pozitív elszámolási érték keletkezik, valamint azt követően, hogy a (2) bekezdés szerinti összes átruházás megtörtént, a központi tisztviselő az elszámolási értékkel megegyező számú KME-t vezet át az adott tagállam részesfél-számlájára.

(4)   Az e cikk (2) bekezdésében említett átruházás teljesítését megelőzően az adott nemzeti tisztviselő először a KME-k első nemzetközi átruházásakor az 525/2013/EU rendelet 10. cikke (1) bekezdésének megfelelő nyereségrésszel megegyező számú KME-t vezet át.

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 525/2013/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.)."

(7)  A Tanács 2015. július 13-i (EU) 2015/1339 határozata az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről (HL L 207., 2015.8.4., 1. o.)."

(8)  A Bizottság 2010. október 22-i 2010/634/EU határozata az Európai Unió kibocsátáskereskedelmi rendszerének keretében a 2013. évben kiadható kibocsátási egységek uniós szintű mennyiségének kiigazításáról, valamint a 2010/384/EU határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 279., 2010.10.23., 34. o.).”"

| 3. | Az I. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

3.

Az I. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikk (2) és (3) bekezdését azonban azt követően kell alkalmazni, hogy a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában kihirdette a Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának hatálybalépéséről szóló közleményt.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. július 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 165., 2013.6.18., 13. o.

1

(2)  A Tanács 2015. július 13-i (EU) 2015/1339 határozata az ENSZ Éghajlat-változási Keretegyezményéhez fűzött Kiotói Jegyzőkönyv dohai módosításának az Európai Unió nevében történő megkötéséről, valamint az abból származó kötelezettségek közös teljesítéséről (HL L 207., 2015.8.4., 1. o.)

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. október 13-i 2003/87/EK irányelve az üvegházhatást okozó gázok kibocsátási egységei Közösségen belüli kereskedelmi rendszerének létrehozásáról és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 275., 2003.10.25., 32. o.).

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 406/2009/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

4

(5)  A Bizottság 2013. május 2-i 389/2013/EU rendelete a 2003/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv, valamint a 280/2004/EK és a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozat szerinti uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzék létrehozásáról, továbbá a 920/2010/EU és az 1193/2011/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 122., 2013.5.3., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

Az (EU) 389/2013 rendelet I. melléklete I-I. táblázatának V. része („Kiotói számlák az európai konszolidált kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékrendszerben”) az alábbi sorokkal egészül ki:

| Számlatípus elnevezése | Számlatulajdonos | Számlakezelő | Az e típusba tartozó számlák száma | Nem kiotói egységek | Kiotói egységek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kibocsátási egységek | ÉKJE | KME | IKCS | KCSE | htIKCS/iIKCS | ETE, ETE-ből származó KCSE |
| Általános célú kibocsátási egységek | Légi közlekedési kibocsátási egységek |
| V.   Kiotói számlák az európai konszolidált kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékrendszerben |
| „EU KME-számla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Nem | Nem | Nem | Igen | Nem | Nem | Nem | Nem |
| A vállaláselosztási határozat hatálya alá eső KME letéti számla | Tagállam | Kiotói Jegyzék kezelője | 1/jegyzék | Nem | Nem | Nem | Igen | Nem | Nem | Nem | Nem |
| Légiközlekedési leadási elkülönítő számla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Nem | Nem | Nem | Igen | Igen | Igen | Nem | Nem |
| PPSR számla (az előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalék) | A Kiotói Jegyzőkönyv részes fele | Kiotói jegyzék jegyzékkezelője (az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben: a központi tisztviselő) | 1/jegyzék | Nem | Nem | Nem | Igen | Nem | Nem | Nem | Nem |
| A közös kötelezettségvállalási határozat szerinti központi elszámolószámla | EU | Központi tisztviselő | 1 | Nem | Nem | Nem | Igen | Nem | Nem | Nem | Nem” |

Számlatípus elnevezése

Számlatulajdonos

Számlakezelő

Az e típusba tartozó számlák száma

Nem kiotói egységek

Kiotói egységek

Kibocsátási egységek

ÉKJE

KME

IKCS

KCSE

htIKCS/iIKCS

ETE, ETE-ből származó KCSE

Általános célú kibocsátási egységek

Légi közlekedési kibocsátási egységek

Kiotói számlák az európai konszolidált kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékrendszerben

„EU KME-számla

EU

Központi tisztviselő

1

Nem

Nem

Nem

Igen

Nem

Nem

Nem

Nem

A vállaláselosztási határozat hatálya alá eső KME letéti számla

Tagállam

Kiotói Jegyzék kezelője

1/jegyzék

Nem

Nem

Nem

Igen

Nem

Nem

Nem

Nem

Légiközlekedési leadási elkülönítő számla

EU

Központi tisztviselő

1

Nem

Nem

Nem

Igen

Igen

Igen

Nem

Nem

PPSR számla (az előző kötelezettségvállalási időszakból megmaradt tartalék)

A Kiotói Jegyzőkönyv részes fele

Kiotói jegyzék jegyzékkezelője (az uniós kibocsátásiegység-forgalmi jegyzékben: a központi tisztviselő)

1/jegyzék

Nem

Nem

Nem

Igen

Nem

Nem

Nem

Nem

A közös kötelezettségvállalási határozat szerinti központi elszámolószámla

EU

Központi tisztviselő

1

Nem

Nem

Nem

Igen

Nem

Nem

Nem

Nem”

---

| 15.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 268/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 268/7

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1845 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. október 14.)

a felvásárlást, raktározást és forgalomba hozatalt magukban foglaló intervenciós intézkedések finanszírozási költségeire az EMGA által a 2016. pénzügyi évben alkalmazandó kamatlábak meghatározásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) és (4) bekezdésére,

a Mezőgazdasági Alapok Bizottságával való konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamok által a termékek felvásárlása érdekében mozgósított tőke pénzügyi költségeit az említett rendelet I. mellékletében leírt módszereknek megfelelően kell meghatározni. |
| --- | --- |

(1)

A 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (2) 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja úgy rendelkezik, hogy a tagállamok által a termékek felvásárlása érdekében mozgósított tőke pénzügyi költségeit az említett rendelet I. mellékletében leírt módszereknek megfelelően kell meghatározni.

| (2) | A 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének I.1. pontja értelmében a szóban forgó pénzügyi költségek összegének kiszámítása a pénzügyi év elején a Bizottság által az Unió egészére megállapított egységes kamatláb alapján történik. Ez a kamatláb a három hónapos és a tizenkét hónapos határidős EURIBOR kamatlábnak az említett melléklet I.2. pontjának első bekezdése szerinti tagállami értesítés előtti, a Bizottság által megállapítandó hat hónapos referencia-időszakban meghatározott értékeinek egyharmaddal, illetve kétharmaddal súlyozott átlagaként számítandó ki. |
| --- | --- |

(2)

A 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet I. mellékletének I.1. pontja értelmében a szóban forgó pénzügyi költségek összegének kiszámítása a pénzügyi év elején a Bizottság által az Unió egészére megállapított egységes kamatláb alapján történik. Ez a kamatláb a három hónapos és a tizenkét hónapos határidős EURIBOR kamatlábnak az említett melléklet I.2. pontjának első bekezdése szerinti tagállami értesítés előtti, a Bizottság által megállapítandó hat hónapos referencia-időszakban meghatározott értékeinek egyharmaddal, illetve kétharmaddal súlyozott átlagaként számítandó ki.

| (3) | Ezenfelül a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete I.2. pontjának második bekezdése értelmében, amennyiben valamely tagállamtól az első albekezdésben említett formában és határidőn belül nem érkezik értesítés, a Bizottság az adott tagállam esetében 0 %-osnak tekinti a fizetett kamatlábat. Abban az esetben, ha egy tagállam úgy nyilatkozik, hogy nem merültek fel nála kamatköltségek, mivel a referencia-időszakban nem került sor mezőgazdasági termékek közraktározására, a Bizottság a kamatlábat az említett pont harmadik bekezdésének megfelelően határozza meg. |
| --- | --- |

(3)

Ezenfelül a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete I.2. pontjának második bekezdése értelmében, amennyiben valamely tagállamtól az első albekezdésben említett formában és határidőn belül nem érkezik értesítés, a Bizottság az adott tagállam esetében 0 %-osnak tekinti a fizetett kamatlábat. Abban az esetben, ha egy tagállam úgy nyilatkozik, hogy nem merültek fel nála kamatköltségek, mivel a referencia-időszakban nem került sor mezőgazdasági termékek közraktározására, a Bizottság a kamatlábat az említett pont harmadik bekezdésének megfelelően határozza meg.

| (4) | A 906/2014/EU rendelet I. mellékletének I.3. pontja értelmében az említett melléklet I.2. pontja alapján meghatározott kamatlábat össze kell vetni az említett melléklet I.1. pontja alapján meghatározott egységes kamatlábbal. Az egyes tagállamokra alkalmazandó kamatláb a két kamatláb közül az alacsonyabb. |
| --- | --- |

(4)

A 906/2014/EU rendelet I. mellékletének I.3. pontja értelmében az említett melléklet I.2. pontja alapján meghatározott kamatlábat össze kell vetni az említett melléklet I.1. pontja alapján meghatározott egységes kamatlábbal. Az egyes tagállamokra alkalmazandó kamatláb a két kamatláb közül az alacsonyabb.

| (5) | Mivel a 2015 januárja és júniusa közötti hat hónapos referencia-időszakban – amelyet a Bizottság a közraktározáshoz kapcsolódó műveletek szempontjából reprezentatívnak tart – nem került sor mezőgazdasági termékek közraktározására, a tagállamoknak nem kellett a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete I.2. pontjának első bekezdése szerinti értesítést küldeniük. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a 2015 januárja és júniusa közötti hat hónapos referencia-időszakban – amelyet a Bizottság a közraktározáshoz kapcsolódó műveletek szempontjából reprezentatívnak tart – nem került sor mezőgazdasági termékek közraktározására, a tagállamoknak nem kellett a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet I. melléklete I.2. pontjának első bekezdése szerinti értesítést küldeniük.

| (6) | Indokolt az említett tényezők figyelembevételével megállapítani az EMGA 2016. pénzügyi évében alkalmazandó kamatlábakat, |
| --- | --- |

(6)

Indokolt az említett tényezők figyelembevételével megállapítani az EMGA 2016. pénzügyi évében alkalmazandó kamatlábakat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 2016. pénzügyi évben az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) terhére írandó, a tagállamok által termékek intervenciós felvásárlása érdekében mozgósított tőkével kapcsolatos pénzügyi költségekre a 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 3. cikke (1) bekezdésének a) pontjával összhangban az említett rendelet I. mellékletében meghatározott egységes kamatláb 0,1 %-ban kerül megállapításra.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

A rendeletet 2015. október 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 549. o.

1

(2)  A Bizottság 2014. március 11-i 906/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az állami intervencióhoz kapcsolódó kiadások tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 255., 2014.8.28., 1. o.).

2

---

| 15.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 268/9 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 268/9

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1846 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. október 14.)

a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzal behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK tanácsi rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A 703/2009/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó hengerhuzal behozatalára. |
| --- | --- |

(1)

A 703/2009/EK rendelettel (2) a Tanács végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó hengerhuzal behozatalára.

| (2) | A kivetett intézkedések ad valorem vám formáját öltötték, 24 %-ban meghatározott maradványvámmal, míg egy vállalatcsoportra (a Valin Group) 7,9 %-os egyedi vámtételt állapítottak meg. |
| --- | --- |

(2)

A kivetett intézkedések ad valorem vám formáját öltötték, 24 %-ban meghatározott maradványvámmal, míg egy vállalatcsoportra (a Valin Group) 7,9 %-os egyedi vámtételt állapítottak meg.

2.   Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem

| (3) | A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően az említett intézkedések kapcsán a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján. |
| --- | --- |

(3)

A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően az említett intézkedések kapcsán a Bizottsághoz hatályvesztési felülvizsgálat megindítása iránti kérelmet nyújtottak be az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése alapján.

| (4) | A kérelmet 2014. április 29-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy a kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a hengerhuzalok teljes uniós előállításának több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(4)

A kérelmet 2014. április 29-én az Európai Acélszövetség (a továbbiakban: Eurofer vagy a kérelmező) nyújtotta be olyan gyártók nevében, amelyek termelése a hengerhuzalok teljes uniós előállításának több mint 25 %-át teszi ki.

| (5) | A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné. |
| --- | --- |

(5)

A kérelem azon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot érő kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.

3.   A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása

| (6) | Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2014. augusztus 2-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását. |
| --- | --- |

(6)

Miután a Bizottság az alaprendelet 15. cikkének (1) bekezdése értelmében létrehozott bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, 2014. augusztus 2-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (4) közzétett értesítéssel (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.

4.   Vizsgálat

4.1.   A hatályvesztési felülvizsgálatban érintett időszakok

| (7) | A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2013. július 1-je és 2014. június 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(7)

A dömping és a kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó vizsgálat a 2013. július 1-je és 2014. június 30-a közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A kár folytatódása vagy megismétlődése valószínűségének értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2011. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) vonatkozott.

4.2.   A vizsgálatban és a mintavételben érintett felek

| (8) | A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, az exportáló gyártókat és az ismert érintett importőröket, valamint az érintett exportáló ország képviselőit. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság hivatalosan értesítette a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról a kérelmezőt, az exportáló gyártókat és az ismert érintett importőröket, valamint az érintett exportáló ország képviselőit.

| (9) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. Egy érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálatainál, amelyre 2015. március 20-án került sor. |
| --- | --- |

(9)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. Egy érdekelt fél kért meghallgatást a Bizottság szolgálatainál, amelyre 2015. március 20-án került sor.

| (10) | Tekintettel a kínai exportáló gyártók, illetve az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő. |
| --- | --- |

(10)

Tekintettel a kínai exportáló gyártók, illetve az Unióban működő független importőrök nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítésben az alaprendelet 17. cikke szerint mintavételt irányoztak elő.

| (11) | A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, reprezentatív mintát választhasson ki – felkérte a kínai exportáló gyártókat és a független importőröket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, reprezentatív mintát választhasson ki – felkérte a kínai exportáló gyártókat és a független importőröket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (12) | Összesen 45 ismert kínai exportáló gyártóval léptek kapcsolatba, azonban egyikőjük sem jelentkezett, hogy kitöltse a mintavételi űrlapot. Ezért nem került sor mintavételre. |
| --- | --- |

(12)

Összesen 45 ismert kínai exportáló gyártóval léptek kapcsolatba, azonban egyikőjük sem jelentkezett, hogy kitöltse a mintavételi űrlapot. Ezért nem került sor mintavételre.

| (13) | A Bizottság értesítette a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló legjobb információkat lehet felhasználni. A Bizottság nem kapott a kínai hatóságoktól észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság értesítette a kínai hatóságokat, hogy együttműködés hiányában, az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló legjobb információkat lehet felhasználni. A Bizottság nem kapott a kínai hatóságoktól észrevételeket vagy a meghallgató tisztviselő közbenjárására irányuló kérelmet.

| (14) | Összesen 9 ismert független importőrrel léptek kapcsolatba. Egyikük sem jelentkezett, hogy kitöltse a mintavételi űrlapot. |
| --- | --- |

(14)

Összesen 9 ismert független importőrrel léptek kapcsolatba. Egyikük sem jelentkezett, hogy kitöltse a mintavételi űrlapot.

| (15) | A vizsgálat kezdeti szakaszában 28 uniós gyártó/gyártók csoportja működött együtt a Bizottsággal, amelyek a hengerhuzal uniós gyártásának mintegy 70 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban. Az együttműködő gyártók nagy számára tekintettel a Bizottság a mintavételi módszert alkalmazta. A Bizottság a mintát azon legnagyobb reprezentatív termelési mennyiség alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható, a különböző terméktípusok földrajzi eloszlását és megfelelő lefedettségét is figyelembe véve. A kiválasztott minta eredetileg hat vállalatból állt, és a szabad piacra szánt gyártás 44,2 %-át tette ki. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgálat kezdeti szakaszában 28 uniós gyártó/gyártók csoportja működött együtt a Bizottsággal, amelyek a hengerhuzal uniós gyártásának mintegy 70 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban. Az együttműködő gyártók nagy számára tekintettel a Bizottság a mintavételi módszert alkalmazta. A Bizottság a mintát azon legnagyobb reprezentatív termelési mennyiség alapján választotta ki, amely a rendelkezésre álló idő alatt megfelelően megvizsgálható, a különböző terméktípusok földrajzi eloszlását és megfelelő lefedettségét is figyelembe véve. A kiválasztott minta eredetileg hat vállalatból állt, és a szabad piacra szánt gyártás 44,2 %-át tette ki.

4.3.   Kérdőívek és ellenőrzés

| (16) | Kérdőíveket küldtek a hat kiválasztott uniós gyártónak és potenciálisan analóg országokban két gyártónak, akik beleegyeztek az együttműködésbe. |
| --- | --- |

(16)

Kérdőíveket küldtek a hat kiválasztott uniós gyártónak és potenciálisan analóg országokban két gyártónak, akik beleegyeztek az együttműködésbe.

| (17) | A kérdőívet a mintába kiválasztott hat uniós gyártó, valamint a két, potenciálisan analóg országbeli gyártó válaszolta meg. |
| --- | --- |

(17)

A kérdőívet a mintába kiválasztott hat uniós gyártó, valamint a két, potenciálisan analóg országbeli gyártó válaszolta meg.

| (18) | A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:






  a) | Uniós gyártók:






  — | ArcelorMittal Hamburg GmbH, Németország |
| --- | --- | --- | --- |

(18)

A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásra:

a)

Uniós gyártók:

—

ArcelorMittal Hamburg GmbH, Németország

| — | Global Steel Wire SA, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Global Steel Wire SA, Spanyolország

| — | Moravia Steel AS, Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

—

Moravia Steel AS, Cseh Köztársaság

| — | RIVA Acier SA, Franciaország |
| --- | --- |

—

RIVA Acier SA, Franciaország

| — | Saarstahl AG, Németország |
| --- | --- |

—

Saarstahl AG, Németország

| — | Tata Steel UK Ltd, Egyesült Királyság |
| --- | --- |

—

Tata Steel UK Ltd, Egyesült Királyság

| b) | Analóg országbeli gyártó:






  — | Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Törökország |
| --- | --- | --- |

b)

Analóg országbeli gyártó:

—

Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Törökország

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Az érintett termék

| (19) | Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban szereplő termékkel, azaz a jelenleg a 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 és 7227 90 95 KN-kód alá besorolt, Kínából származó, vasból, illetve ötvözött vagy ötvözetlen acélból – a rozsdamentes acél kivételével – készült, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben kiszerelt, melegen hengerelt rúd. |
| --- | --- |

(19)

Az e felülvizsgálat tárgyát képező termék megegyezik az eredeti vizsgálatban szereplő termékkel, azaz a jelenleg a 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 és 7227 90 95 KN-kód alá besorolt, Kínából származó, vasból, illetve ötvözött vagy ötvözetlen acélból – a rozsdamentes acél kivételével – készült, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben kiszerelt, melegen hengerelt rúd.

2.   Hasonló termék

| (20) | A felülvizsgálat – az eredeti vizsgálathoz hasonlóan – megerősítette, hogy az érintett termék, illetve a Kínában gyártott és hazai piacán értékesített hengerhuzal, továbbá az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített hengerhuzal, valamint az analóg országban (Törökország) gyártott és értékesített hengerhuzal alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői megegyeznek, valamint alapvető felhasználási módjuk is ugyanaz. Ezért ezek a termékeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekinti. |
| --- | --- |

(20)

A felülvizsgálat – az eredeti vizsgálathoz hasonlóan – megerősítette, hogy az érintett termék, illetve a Kínában gyártott és hazai piacán értékesített hengerhuzal, továbbá az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített hengerhuzal, valamint az analóg országban (Törökország) gyártott és értékesített hengerhuzal alapvető fizikai, műszaki és kémiai jellemzői megegyeznek, valamint alapvető felhasználási módjuk is ugyanaz. Ezért ezek a termékeket a Bizottság az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekinti.

C.   A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE

| (21) | A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a Kínából származó dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a Kínából származó dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.

1.   Előzetes megjegyzések

| (22) | Ahogyan az a (12) preambulumbekezdésben szerepel, a kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt, ezért az alaprendelet 18. cikkében foglaltak szerint a megállapítások alapjául a legjobb rendelkezésére álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatok és az elérhető statisztikák, nevezetesen az Eurostat, illetve a kínai exportadatbázis adatai. |
| --- | --- |

(22)

Ahogyan az a (12) preambulumbekezdésben szerepel, a kínai exportáló gyártók egyike sem működött együtt, ezért az alaprendelet 18. cikkében foglaltak szerint a megállapítások alapjául a legjobb rendelkezésére álló tények szolgáltak, különösen a hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő adatok és az elérhető statisztikák, nevezetesen az Eurostat, illetve a kínai exportadatbázis adatai.

2.   Dömping a felülvizsgálati időszakban

a)   Analóg ország

| (23) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket a hazai piacon fizetett vagy fizetendő árak alapján vagy egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) számtanilag képzett érték alapján kellett megállapítani. |
| --- | --- |

(23)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontjával összhangban a rendes értéket a hazai piacon fizetett vagy fizetendő árak alapján vagy egy megfelelő, piacgazdasággal rendelkező harmadik országban (a továbbiakban: analóg ország) számtanilag képzett érték alapján kellett megállapítani.

| (24) | Az eredeti vizsgálat során a rendes érték megállapítása céljából Kína tekintetében Törökországot választott ák analóg országnak. A felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk alapján a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben értesítette az érdekelt feleket arról, hogy analóg országként Brazíliát tervezte kiválasztani, valamint felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az is szerepelt, hogy más országokat is figyelembe vesznek, például Törökországot, Svájcot, Norvégiát és Japánt. Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(24)

Az eredeti vizsgálat során a rendes érték megállapítása céljából Kína tekintetében Törökországot választott ák analóg országnak. A felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk alapján a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben értesítette az érdekelt feleket arról, hogy analóg országként Brazíliát tervezte kiválasztani, valamint felkérte az érdekelt feleket észrevételeik megtételére. Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az is szerepelt, hogy más országokat is figyelembe vesznek, például Törökországot, Svájcot, Norvégiát és Japánt. Az érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

| (25) | Brazília mellett a Bizottság kapcsolatba lépett Törökország, Svájc, Norvégia és Japán (azaz az Unióba jelentős hengerhuzal-mennyiséget exportáló országok), valamint az USA (nagy hazai iparral és piaccal rendelkező ország) összes ismert vagy potenciális hengerhuzal-gyártójával. |
| --- | --- |

(25)

Brazília mellett a Bizottság kapcsolatba lépett Törökország, Svájc, Norvégia és Japán (azaz az Unióba jelentős hengerhuzal-mennyiséget exportáló országok), valamint az USA (nagy hazai iparral és piaccal rendelkező ország) összes ismert vagy potenciális hengerhuzal-gyártójával.

| (26) | Végül két hengerhuzal-gyártó – név szerint az Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. Törökországból és az ArcelorMittal Brasil Brazíliából – egyezett bele abba, hogy együttműködik a vizsgálat során, és válaszolta meg az analóg országba küldött kérdőívet. |
| --- | --- |

(26)

Végül két hengerhuzal-gyártó – név szerint az Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. Törökországból és az ArcelorMittal Brasil Brazíliából – egyezett bele abba, hogy együttműködik a vizsgálat során, és válaszolta meg az analóg országba küldött kérdőívet.

| (27) | Az e vizsgálathoz legmegfelelőbb analóg országról hozott döntéshez számos tényezőt vettek figyelembe, különösen az analóg ország olyan hazai piacának nagyságát, ahol kellő mértékű verseny tapasztalható a hasonló termék tekintetében; az együttműködő gyártók hazai értékesítéseinek reprezentatív jellegét (mennyiség és nyereségesség); az együttműködő gyártók által kínált termékméretet és termékskálát, valamint termékeik és gyártási módjuknak a kínaival való összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(27)

Az e vizsgálathoz legmegfelelőbb analóg országról hozott döntéshez számos tényezőt vettek figyelembe, különösen az analóg ország olyan hazai piacának nagyságát, ahol kellő mértékű verseny tapasztalható a hasonló termék tekintetében; az együttműködő gyártók hazai értékesítéseinek reprezentatív jellegét (mennyiség és nyereségesség); az együttműködő gyártók által kínált termékméretet és termékskálát, valamint termékeik és gyártási módjuknak a kínaival való összehasonlíthatóságát.

| (28) | Mivel Törökország és az együttműködő török exportáló gyártó a megfelelő analóg országra/gyártóra vonatkozó összes fő kritériumnak megfelelt, a Bizottság úgy döntött, hogy Törökországot választja analóg országnak. |
| --- | --- |

(28)

Mivel Törökország és az együttműködő török exportáló gyártó a megfelelő analóg országra/gyártóra vonatkozó összes fő kritériumnak megfelelt, a Bizottság úgy döntött, hogy Törökországot választja analóg országnak.

b)   Rendes érték

| (29) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először azt vizsgálták meg, hogy a felülvizsgálati időszakban az analóg országbeli együttműködő gyártó által a hazai piacon független fogyasztók számára értékesített hasonló termék összvolumene reprezentatív-e az Unióba irányuló export összvolumenéhez képest, azaz hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e a hasonló termék analóg országbeli együttműködő gyártó által uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(29)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése szerint először azt vizsgálták meg, hogy a felülvizsgálati időszakban az analóg országbeli együttműködő gyártó által a hazai piacon független fogyasztók számára értékesített hasonló termék összvolumene reprezentatív-e az Unióba irányuló export összvolumenéhez képest, azaz hogy az ilyen hazai értékesítések összvolumene eléri-e a hasonló termék analóg országbeli együttműködő gyártó által uniós exportra értékesített összvolumenének legalább 5 %-át.

| (30) | A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszakban hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság azt is vizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a szokásos kereskedelmi forgalom keretén belüli értékesítésnek tekinthető-e. Ezt úgy állapították meg, hogy meghatározták a felülvizsgálati időszakban hazai piacon független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.

| (31) | Miután megállapítást nyert, hogy az összes belföldi értékesítés elérte a szükséges volument, illetőleg szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül valósult meg, a rendes értéket a tényleges belföldi árak alapján állapították meg, és a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések árainak súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(31)

Miután megállapítást nyert, hogy az összes belföldi értékesítés elérte a szükséges volument, illetőleg szokásos kereskedelmi forgalom keretén belül valósult meg, a rendes értéket a tényleges belföldi árak alapján állapították meg, és a felülvizsgálati időszak alatti belföldi értékesítések árainak súlyozott átlagaként számították ki.

c)   Exportár

| (32) | A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában, és mivel ebből fakadóan nem álltak rendelkezésre konkrét információk a kínai árakra vonatkozóan, az exportár meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat használták fel. A rendelkezésre álló statisztikai forrásokat, nevezetesen az Eurostat adatait használták fel. |
| --- | --- |

(32)

A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában, és mivel ebből fakadóan nem álltak rendelkezésre konkrét információk a kínai árakra vonatkozóan, az exportár meghatározásához az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló információkat használták fel. A rendelkezésre álló statisztikai forrásokat, nevezetesen az Eurostat adatait használták fel.

| (33) | Az Eurostat szerint a felülvizsgált időszakban mindössze 696 tonnányi hengerhuzalt importáltak Kínából az Unióba, ami a teljes behozatal 0,04 %-át teszi ki. Ez a mennyiség a teljes uniós felhasználás (17,8 millió tonna) tekintetében elhanyagolható. |
| --- | --- |

(33)

Az Eurostat szerint a felülvizsgált időszakban mindössze 696 tonnányi hengerhuzalt importáltak Kínából az Unióba, ami a teljes behozatal 0,04 %-át teszi ki. Ez a mennyiség a teljes uniós felhasználás (17,8 millió tonna) tekintetében elhanyagolható.

d)   Összehasonlítás és kiigazítások

| (34) | A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. Annak érdekében, hogy az exportár kifejezhető legyen a gyártelepi ár szintjén, a Bizottság a panaszban szereplő információ alapján kiigazította az Eurostat adatain alapuló, a szállításra és biztosításra vonatkozó CIF-árat. A hazai árakat az analóg országbeli gyártótól származó adatok alapján kiigazították a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek vonatkozásában. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság a rendes értéket és az exportárat gyártelepi alapon hasonlította össze. A tisztességes összehasonlítás érdekében az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban a Bizottság a rendes értéket és/vagy az exportárat az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségek tekintetében kiigazította. Annak érdekében, hogy az exportár kifejezhető legyen a gyártelepi ár szintjén, a Bizottság a panaszban szereplő információ alapján kiigazította az Eurostat adatain alapuló, a szállításra és biztosításra vonatkozó CIF-árat. A hazai árakat az analóg országbeli gyártótól származó adatok alapján kiigazították a szállítási, biztosítási, anyagmozgatási és hitelköltségek vonatkozásában.

e)   Dömpingkülönbözet

| (35) | Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Az Eurostat szerinti átlagos kínai exportár az analóg ország rendes értékével összevetve nem mutatott rá dömping meglétére. |
| --- | --- |

(35)

Az alaprendelet 2. cikke (11) bekezdésének megfelelően a dömpingkülönbözetet a súlyozott átlaggal számított rendes érték és a súlyozott átlaggal számított exportár összehasonlítása alapján állapították meg. Az Eurostat szerinti átlagos kínai exportár az analóg ország rendes értékével összevetve nem mutatott rá dömping meglétére.

| (36) | Ugyanakkor fontos hangsúlyozni, hogy a (33) preambulumbekezdésben említettek szerint a felülvizsgálati időszakban nagyon alacsony volt az az érintett termék importvolumene. Megfigyelték továbbá, hogy a figyelembe vett időszakban a legtöbb KN-kód esetében erősen ingadoztak az árak, egyes esetekben akár 30-szoros arányban. Az ilyen ingadozásokat nehéz „normál” piaci erőkkel indokolni, és valószínűleg az alacsony értékesítési volumeneknek tulajdoníthatók. |
| --- | --- |

(36)

Ugyanakkor fontos hangsúlyozni, hogy a (33) preambulumbekezdésben említettek szerint a felülvizsgálati időszakban nagyon alacsony volt az az érintett termék importvolumene. Megfigyelték továbbá, hogy a figyelembe vett időszakban a legtöbb KN-kód esetében erősen ingadoztak az árak, egyes esetekben akár 30-szoros arányban. Az ilyen ingadozásokat nehéz „normál” piaci erőkkel indokolni, és valószínűleg az alacsony értékesítési volumeneknek tulajdoníthatók.

| (37) | Ezenfelül a kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem állt rendelkezésre információ a kínai export termékösszetételéről, és ennek következtében az analóg ország rendes értékeivel való összehasonlítást csak összesítve lehetett elvégezni. |
| --- | --- |

(37)

Ezenfelül a kínai exportőrök együttműködésének hiányában nem állt rendelkezésre információ a kínai export termékösszetételéről, és ennek következtében az analóg ország rendes értékeivel való összehasonlítást csak összesítve lehetett elvégezni.

| (38) | Ezért az alacsony importmennyiségek, a szabálytalan áringadozás, valamint az importált termékösszetételre vonatkozó információk hiányának összevont hatása következtében irrelevánsnak tekinthető az a megállapítás, hogy a felülvizsgálati időszakban nem volt dömping. |
| --- | --- |

(38)

Ezért az alacsony importmennyiségek, a szabálytalan áringadozás, valamint az importált termékösszetételre vonatkozó információk hiányának összevont hatása következtében irrelevánsnak tekinthető az a megállapítás, hogy a felülvizsgálati időszakban nem volt dömping.

3.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó bizonyíték

| (39) | A (35)–(38) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság tovább vizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálták: kínai termelési és szabad kapacitás, a kínai exportőrök magatartása más piacokon, valamint az uniós piac vonzereje. |
| --- | --- |

(39)

A (35)–(38) preambulumbekezdésben ismertetett megfontolások fényében a Bizottság tovább vizsgálta, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén valószínű-e a dömping megismétlődése. Ennek során a következő elemeket vizsgálták: kínai termelési és szabad kapacitás, a kínai exportőrök magatartása más piacokon, valamint az uniós piac vonzereje.

3.1.   A Kínában rendelkezésre álló termelési és szabad kapacitás

| (40) | A Worldsteel Association (5) által szolgáltatott információk alapján, a teljes kínai hengerhuzal-gyártás az elmúlt tíz évben erősen növekvő tendenciát mutatott, és 2013-ban több mint 150 millió (6) tonnában tetőzött. |
| --- | --- |

(40)

A Worldsteel Association (5) által szolgáltatott információk alapján, a teljes kínai hengerhuzal-gyártás az elmúlt tíz évben erősen növekvő tendenciát mutatott, és 2013-ban több mint 150 millió (6) tonnában tetőzött.

| (41) | Más szóval, Kína képviseli a világszintű hengerhuzal-gyártás 77 %-át, azaz az ország értékesítési döntéseivel képes komolyan befolyásolnia piaci viszonyokat. Fontos hangsúlyozni, hogy éves gyártása több mint hétszer nagyobb a teljes uniós gyártásnál. Továbbá, a kínai hengerhuzal-gyártás 2011 óta történő növekedése (26 millió tonna) összességében tekintve önmagában is meghaladja a 17 millió tonnára becsült teljes uniós felhasználást. |
| --- | --- |

(41)

Más szóval, Kína képviseli a világszintű hengerhuzal-gyártás 77 %-át, azaz az ország értékesítési döntéseivel képes komolyan befolyásolnia piaci viszonyokat. Fontos hangsúlyozni, hogy éves gyártása több mint hétszer nagyobb a teljes uniós gyártásnál. Továbbá, a kínai hengerhuzal-gyártás 2011 óta történő növekedése (26 millió tonna) összességében tekintve önmagában is meghaladja a 17 millió tonnára becsült teljes uniós felhasználást.

| (42) | A felülvizsgálat iránti kérelem szerint Kína a becslések szerint mintegy 50 millió tonna szabad kapacitással rendelkezik. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, nehéz volt további információkat begyűjteni ezzel kapcsolatban. Ugyanakkor, a (40) és (41) bekezdésben említett, az európai és világszintű számokhoz képest magas gyártási szintek fényében Kína értékesítési döntéseivel könnyen komoly torzulásokat okozhat a piacokon, még akkor is, ha szabad kapacitását nem használja ki. |
| --- | --- |

(42)

A felülvizsgálat iránti kérelem szerint Kína a becslések szerint mintegy 50 millió tonna szabad kapacitással rendelkezik. Mivel a kínai exportáló gyártók nem működtek együtt, nehéz volt további információkat begyűjteni ezzel kapcsolatban. Ugyanakkor, a (40) és (41) bekezdésben említett, az európai és világszintű számokhoz képest magas gyártási szintek fényében Kína értékesítési döntéseivel könnyen komoly torzulásokat okozhat a piacokon, még akkor is, ha szabad kapacitását nem használja ki.

3.2.   Kínai értékesítés harmadik országokba

| (43) | A kínai exportadatbázis szerint, a felülvizsgálati időszakban Kína több mint 9 millió tonna hengerhuzalt exportált világszerte, ami ugyanebben az időszakban a teljes uniós felhasználás több mint 50 %-át tette ki. Az alábbi táblázat összefoglalja a kínai exportvolumen tekintetében legnagyobb hat ország és az analóg ország, Törökország számadatait, amelyek a teljes kínai export több mint 53 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban.

  1. táblázat


  Kínai hengerhuzal-export világ szinten (mennyiség és árak, EUR)












  Ország | 2012. évi mennyiség | 2012. évi átlagár | 2013. évi mennyiség | 2013. évi átlagár | Felülvizsgálati időszaki volumen | Felülvizsgálati időszaki átlagár |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Thaiföld | 756 919 | 484 | 1 009 662 | 423 | 1 152 561 | 394 |
| Dél-Korea | 1 153 833 | 498 | 1 109 207 | 430 | 1 134 587 | 404 |
| Vietnam | 390 995 | 483 | 684 193 | 418 | 774 175 | 389 |
| Indonézia | 381 893 | 487 | 554 034 | 432 | 615 982 | 401 |
| Egyesült Államok | 301 523 | 458 | 628 111 | 408 | 588 047 | 391 |
| Malajzia | 333 185 | 488 | 447 220 | 433 | 469 895 | 405 |
| Törökország | 2 937 | 645 | 6 931 | 477 | 30 717 | 392 |
| Teljes kínai export | 5 539 649 | | 7 943 297 | | 9 073 220 | |
| Forrás: kínai exportadatbázis. |

(43)

A kínai exportadatbázis szerint, a felülvizsgálati időszakban Kína több mint 9 millió tonna hengerhuzalt exportált világszerte, ami ugyanebben az időszakban a teljes uniós felhasználás több mint 50 %-át tette ki. Az alábbi táblázat összefoglalja a kínai exportvolumen tekintetében legnagyobb hat ország és az analóg ország, Törökország számadatait, amelyek a teljes kínai export több mint 53 %-át tették ki a felülvizsgálati időszakban.

1. táblázat

Kínai hengerhuzal-export világ szinten (mennyiség és árak, EUR)

Ország

2012. évi mennyiség

2012. évi átlagár

2013. évi mennyiség

2013. évi átlagár

Felülvizsgálati időszaki volumen

Felülvizsgálati időszaki átlagár

Thaiföld

756 919

484

1 009 662

423

1 152 561

394

Dél-Korea

1 153 833

498

1 109 207

430

1 134 587

404

Vietnam

390 995

483

684 193

418

774 175

389

Indonézia

381 893

487

554 034

432

615 982

401

Egyesült Államok

301 523

458

628 111

408

588 047

391

Malajzia

333 185

488

447 220

433

469 895

405

Törökország

2 937

645

6 931

477

30 717

392

Teljes kínai export

5 539 649

7 943 297

9 073 220

Forrás: kínai exportadatbázis.

| (44) | A felülvizsgálati időszakban mért átlagos exportár a fenti összes ország esetében jelentősen kevesebb volt a rendes értéknél. Így a Kína által harmadik országok felé alkalmazott átlagos értékesítési árak (lásd fenti táblázat) tekintetében meghatározott dömpingkülönbözetek 14 % és 24 % között mozogtak (7). |
| --- | --- |

(44)

A felülvizsgálati időszakban mért átlagos exportár a fenti összes ország esetében jelentősen kevesebb volt a rendes értéknél. Így a Kína által harmadik országok felé alkalmazott átlagos értékesítési árak (lásd fenti táblázat) tekintetében meghatározott dömpingkülönbözetek 14 % és 24 % között mozogtak (7).

| (45) | E számadatokból az is látszik, hogy a kínai exportok növekvő tendenciát mutatnak volumenben, ugyanakkor csökkenő tendenciát mutatnak árakban. A rendelkezésre álló statisztikák azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakot követően tovább csökkentek az árak. Számos érintett ország e tendenciákat saját gazdasági ágazatuk fenyegetéseként érzékelte, és védintézkedéseket vezettet be (többek között Malajzia és Indonézia, és az utóbbi időben, a felülvizsgálati időszakot követően Törökország (8), az USA és Pakisztán). |
| --- | --- |

(45)

E számadatokból az is látszik, hogy a kínai exportok növekvő tendenciát mutatnak volumenben, ugyanakkor csökkenő tendenciát mutatnak árakban. A rendelkezésre álló statisztikák azt mutatják, hogy a felülvizsgálati időszakot követően tovább csökkentek az árak. Számos érintett ország e tendenciákat saját gazdasági ágazatuk fenyegetéseként érzékelte, és védintézkedéseket vezettet be (többek között Malajzia és Indonézia, és az utóbbi időben, a felülvizsgálati időszakot követően Törökország (8), az USA és Pakisztán).

| (46) | Végül pedig, friss sajtóközlemények (9) szerint lassulás mutatkozik a kínai hazai piacon és különösen az építőiparban (10). Így csökkennek Kína értékesítési lehetőségei: legfontosabb exportpiacai bezárulnak, fő hazai értékesítései pedig csökkennek. Ezért, ha az Unióban alkalmazott intézkedések hatályukat vesztenék, nagy lenne a valószínűsége annak, hogy Kína azonnal nagy volumenekben az uniós piac felé irányítaná alacsony árú (dömpingelt) értékesítéseit. |
| --- | --- |

(46)

Végül pedig, friss sajtóközlemények (9) szerint lassulás mutatkozik a kínai hazai piacon és különösen az építőiparban (10). Így csökkennek Kína értékesítési lehetőségei: legfontosabb exportpiacai bezárulnak, fő hazai értékesítései pedig csökkennek. Ezért, ha az Unióban alkalmazott intézkedések hatályukat vesztenék, nagy lenne a valószínűsége annak, hogy Kína azonnal nagy volumenekben az uniós piac felé irányítaná alacsony árú (dömpingelt) értékesítéseit.

3.3.   Az uniós piac vonzereje

| (47) | Mivel az uniós piacokon magasabbak az árak a harmadik országbeli piacokon megfigyelt kínai értékesítési áraknál (lásd 1. táblázat), az uniós piac vonzónak tekinthető a kínai gyártók számára. Az, hogy számos más piacon védintézkedéseket alkalmaznak, tovább növeli az uniós piac vonzerejét. Így ésszerűen arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai export jelentős mennyisége átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetnünk arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt, 2008-ban az uniós piacon mért kínai értékesítési volumen 1,1 millió tonna volt, a felülvizsgálati időszak során mért 700 tonnával összevetve. |
| --- | --- |

(47)

Mivel az uniós piacokon magasabbak az árak a harmadik országbeli piacokon megfigyelt kínai értékesítési áraknál (lásd 1. táblázat), az uniós piac vonzónak tekinthető a kínai gyártók számára. Az, hogy számos más piacon védintézkedéseket alkalmaznak, tovább növeli az uniós piac vonzerejét. Így ésszerűen arra lehet számítani, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén a kínai export jelentős mennyisége átirányulna az uniós piacra. Érdemes emlékeztetnünk arra, hogy az eredeti intézkedések bevezetése előtt, 2008-ban az uniós piacon mért kínai értékesítési volumen 1,1 millió tonna volt, a felülvizsgálati időszak során mért 700 tonnával összevetve.

3.4.   A dömping megismétlődésének valószínűségére vonatkozó következtetés

| (48) | Figyelembe véve a hengerhuzal tetemes kínai gyártási mennyiségét, az ország harmadik országok felé alkalmazott dömpinggyakorlatait, valamint az uniós piac fent leírt vonzerejét, nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezésének következtében azonnal újra dömpinggel kellene számolni Kínából az Unió felé. |
| --- | --- |

(48)

Figyelembe véve a hengerhuzal tetemes kínai gyártási mennyiségét, az ország harmadik országok felé alkalmazott dömpinggyakorlatait, valamint az uniós piac fent leírt vonzerejét, nagy a valószínűsége annak, hogy a dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezésének következtében azonnal újra dömpinggel kellene számolni Kínából az Unió felé.

D.   AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA

| (49) | A vizsgálati időszakban 72 uniós gyártó állított elő hasonló terméket, akik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes uniós gazdasági ágazatnak felelnek meg. Egyikük sem ellenezte a kezdeményezést. |
| --- | --- |

(49)

A vizsgálati időszakban 72 uniós gyártó állított elő hasonló terméket, akik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a teljes uniós gazdasági ágazatnak felelnek meg. Egyikük sem ellenezte a kezdeményezést.

| (50) | Az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat a bizalmas adatok védelme érdekében indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni. |
| --- | --- |

(50)

Az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat a bizalmas adatok védelme érdekében indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni.

E.   AZ UNIÓS PIAC HELYZETE

1.   Uniós felhasználás

| (51) | A Bizottság a rendelkezésre álló importstatisztikák, az együttműködő uniós gyártók tényleges – exportértékesítések nélküli – értékesítései, valamint a nem együttműködő uniós gyártókra vonatkozó becslés alapján állapította meg az uniós felhasználást. A felhasználás meghatározása a szabadpiaci értékesítésekhez kapcsolódik, és magában foglalja a kötött értékesítéseket, de a belső felhasználást nem. A belső felhasználás, azaz a hasonló termék további feldolgozás céljából történő belső továbbítása az integrált uniós gyártók körében, nem szerepel az uniós felhasználást jelző számadatban, mivel e belső továbbítások nem lépnek versenybe a szabad piac független beszállítóinak értékesítéseivel. A kötött értékesítések, azaz a kapcsolatban álló vállalatok részére végzett értékesítések, szerepelnek az uniós felhasználást jelző számadatban, mivel a vizsgálat során gyűjtött adatok szerint az uniós gyártókkal kapcsolatban álló vállalatok más forrásból is szabadon vásárolhattak hengerhuzalt. Ezenkívül megállapították, hogy az uniós gyártók által a velük kapcsolatban álló felekre alkalmazott átlagos eladási árak összhangban voltak a velük kapcsolatban nem álló felekre alkalmazott átlagos eladási árakkal. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság a rendelkezésre álló importstatisztikák, az együttműködő uniós gyártók tényleges – exportértékesítések nélküli – értékesítései, valamint a nem együttműködő uniós gyártókra vonatkozó becslés alapján állapította meg az uniós felhasználást. A felhasználás meghatározása a szabadpiaci értékesítésekhez kapcsolódik, és magában foglalja a kötött értékesítéseket, de a belső felhasználást nem. A belső felhasználás, azaz a hasonló termék további feldolgozás céljából történő belső továbbítása az integrált uniós gyártók körében, nem szerepel az uniós felhasználást jelző számadatban, mivel e belső továbbítások nem lépnek versenybe a szabad piac független beszállítóinak értékesítéseivel. A kötött értékesítések, azaz a kapcsolatban álló vállalatok részére végzett értékesítések, szerepelnek az uniós felhasználást jelző számadatban, mivel a vizsgálat során gyűjtött adatok szerint az uniós gyártókkal kapcsolatban álló vállalatok más forrásból is szabadon vásárolhattak hengerhuzalt. Ezenkívül megállapították, hogy az uniós gyártók által a velük kapcsolatban álló felekre alkalmazott átlagos eladási árak összhangban voltak a velük kapcsolatban nem álló felekre alkalmazott átlagos eladási árakkal.

| (52) | Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Uniós felhasználás (tonna) | 2011 | 2012 | 2013 | A felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mennyiség (tonna) | 18 522 439 | 16 024 244 | 17 134 056 | 17 826 678 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 87 | 93 | 96 |
| Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok. |

(52)

Ezek alapján az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

2. táblázat

Uniós felhasználás (tonna)

2011

2012

2013

A felülvizsgálati időszak

Mennyiség (tonna)

18 522 439

16 024 244

17 134 056

17 826 678

Index (2011 = 100)

100

87

93

96

Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

| (53) | A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás a 2011-ben mért 18,5 millió tonnáról 4 %-kal, 17,8 millió tonnára csökkent. A figyelembe vett időszakban kevesebb volt a felhasználás, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (2007 áprilisától 2008 márciusáig) mért 23,6 millió tonna. A felhasználás csökkenése a gazdasági válság negatív hatásából fakad, amelynek következményeként általánosságban csökkent a hengerhuzal-felhasználás, különösen a gépjárműiparban és az építőiparban. |
| --- | --- |

(53)

A felülvizsgálati időszakban az uniós felhasználás a 2011-ben mért 18,5 millió tonnáról 4 %-kal, 17,8 millió tonnára csökkent. A figyelembe vett időszakban kevesebb volt a felhasználás, mint az eredeti vizsgálat vizsgálati időszakában (2007 áprilisától 2008 márciusáig) mért 23,6 millió tonna. A felhasználás csökkenése a gazdasági válság negatív hatásából fakad, amelynek következményeként általánosságban csökkent a hengerhuzal-felhasználás, különösen a gépjárműiparban és az építőiparban.

2.   Az érintett országból származó behozatal

a)   Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése

| (54) | A Kínából származó behozatal volumenének és piaci részesedésének meghatározása Eurostat-adatok alapján történt. |
| --- | --- |

(54)

A Kínából származó behozatal volumenének és piaci részesedésének meghatározása Eurostat-adatok alapján történt.

| (55) | Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal volumene, illetve piaci részesedése a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  A behozatal volumene és piaci részesedése











  Ország | | 2011 | 2012 | 2013 | A felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | Mennyiség (tonna) | 3 108 | 911 | 88 | 696 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 29 | 3 | 22 |
| Piaci részesedés (%) | 0,02 | 0,01 | 0,00 | 0,00 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 34 | 3 | 23 |
| Forrás: Eurostat |

(55)

Az érintett országból az Unióba irányuló behozatal volumene, illetve piaci részesedése a következőképpen alakult:

3. táblázat

A behozatal volumene és piaci részesedése

Ország

2011

2012

2013

A felülvizsgálati időszak

Kína

Mennyiség (tonna)

3 108

911

88

696

Index (2011 = 100)

100

29

3

22

Piaci részesedés (%)

0,02

0,01

0,00

0,00

Index (2011 = 100)

100

34

3

23

Forrás: Eurostat

| (56) | Jóllehet az eredeti vizsgálati időszakban a kínai import 5 %-os piaci részesedést képviselt és 1,1 millió tonnát tett ki, az Eurostat adatai alapján gyakorlatilag eltűnt az uniós piacról. A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import 3 108 tonnáról 696 tonnára csökkent. |
| --- | --- |

(56)

Jóllehet az eredeti vizsgálati időszakban a kínai import 5 %-os piaci részesedést képviselt és 1,1 millió tonnát tett ki, az Eurostat adatai alapján gyakorlatilag eltűnt az uniós piacról. A figyelembe vett időszakban a Kínából származó import 3 108 tonnáról 696 tonnára csökkent.

| (57) | A 7,9 %-os vámtételre kötelezett társaság kapcsolatban áll az ArcelorMittal csoporttal, és a panaszosok szerint már nem gyárt jelentős mennyiségű hengerhuzalt. Ugyanakkor a több kínai exportáló gyártó is beszüntette az Unióba irányuló értékesítést. Úgy tűnik, hogy a hengerhuzal piaca nagyon árérzékeny, és a hatályos dömpingellenes vám által okozott 24 %-os áremelés következtében a kínai exportőrök többé nem érdeklődnek az uniós piac iránt. |
| --- | --- |

(57)

A 7,9 %-os vámtételre kötelezett társaság kapcsolatban áll az ArcelorMittal csoporttal, és a panaszosok szerint már nem gyárt jelentős mennyiségű hengerhuzalt. Ugyanakkor a több kínai exportáló gyártó is beszüntette az Unióba irányuló értékesítést. Úgy tűnik, hogy a hengerhuzal piaca nagyon árérzékeny, és a hatályos dömpingellenes vám által okozott 24 %-os áremelés következtében a kínai exportőrök többé nem érdeklődnek az uniós piac iránt.

b)   Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás

| (58) | A importárakat az Eurostat adatai alapján állapították meg. A Kínából az EU-ba érkező import elhanyagolható volumene, a kínai exportőrök együttműködésének hiánya, valamint az elhanyagolható importmennyiségeikre vonatkozó, terméktípussal kapcsolatos áradatok hiányában nem lehetett érdemi módon kiszámítani az áralákínálást. Ugyanakkor a Kína által harmadik országok irányába alkalmazott, az 1. táblázatban szereplő exportárak átlagosan több mint 25 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainál. Ezért, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén hasonló jelentős szintű áralákínálás várható az uniós piacon. |
| --- | --- |

(58)

A importárakat az Eurostat adatai alapján állapították meg. A Kínából az EU-ba érkező import elhanyagolható volumene, a kínai exportőrök együttműködésének hiánya, valamint az elhanyagolható importmennyiségeikre vonatkozó, terméktípussal kapcsolatos áradatok hiányában nem lehetett érdemi módon kiszámítani az áralákínálást. Ugyanakkor a Kína által harmadik országok irányába alkalmazott, az 1. táblázatban szereplő exportárak átlagosan több mint 25 %-kal voltak alacsonyabbak az uniós gazdasági ágazat értékesítési árainál. Ezért, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén hasonló jelentős szintű áralákínálás várható az uniós piacon.

3.   Más harmadik országokból származó, az intézkedések hatályán kívül eső behozatal

| (59) | A legfőbb Unióba exportáló országok: Moldova, Norvégia, Oroszország, Ukrajna és Svájc. Az érintett termék harmadik országokból származó összes behozatala a figyelembe vett időszakban 19,2 %-kal (1,22 millió tonnáról 1,45 millió tonnára) nőtt, ami az uniós felhasználás 7,5 %-át teszi ki. Ugyanebben az időszakban az átlag egységenkénti importár fokozatosan csökkent, tonnánként 592 EUR-ról 506 EUR-ra, ami 14,6 %-os csökkenést jelent.

  4. táblázat


  Harmadik országokból származó behozatal











  Ország | | 2011 | 2012 | 2013 | A felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Moldova | Mennyiség (tonna) | 47 084 | 99 126 | 86 083 | 185 982 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 211 | 183 | 395 |
| Piaci részesedés (%) | 0,25 | 0,62 | 0,50 | 1,04 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 528 | 483 | 445 | 438 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 91 | 84 | 83 |
| Norvégia | Mennyiség (tonna) | 130 614 | 128 439 | 125 267 | 134 313 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 98 | 96 | 103 |
| Piaci részesedés (%) | 0,71 | 0,80 | 0,73 | 0,75 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 552 | 538 | 495 | 486 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 97 | 90 | 88 |
| Oroszország | Mennyiség (tonna) | 47 185 | 89 236 | 91 037 | 112 748 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 189 | 193 | 239 |
| Piaci részesedés (%) | 0,25 | 0,56 | 0,53 | 0,63 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 494 | 486 | 436 | 425 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 98 | 88 | 86 |
| Ukrajna | Mennyiség (tonna) | 379 216 | 193 955 | 256 928 | 307 276 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 51 | 68 | 81 |
| Piaci részesedés (%) | 2,05 | 1,21 | 1,50 | 1,72 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 505 | 507 | 457 | 443 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 100 | 90 | 88 |
| Svájc | Mennyiség (tonna) | 290 689 | 293 352 | 297 980 | 298 104 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 101 | 103 | 103 |
| Piaci részesedés (%) | 1,57 | 1,83 | 1,74 | 1,67 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 694 | 632 | 607 | 596 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 91 | 87 | 86 |
| Harmadik országok összesen | Mennyiség (tonna) | 1 220 464 | 1 086 787 | 1 250 867 | 1 454 411 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Piaci részesedés (%) | 6,59 | 6,78 | 7,30 | 8,16 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 591 | 564 | 522 | 506 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 86 |
| Harmadik országok összesen | Mennyiség (tonna) | 1 223 572 | 1 087 698 | 1 250 955 | 1 455 107 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 89 | 102 | 119 |
| Piaci részesedés (%) | 6,61 | 6,79 | 7,30 | 8,16 |
| Átlagár (EUR/tonna) | 592 | 564 | 522 | 506 |
| Index (2011 = 100) | 100 | 95 | 88 | 85 |
| Forrás: Eurostat. |

(59)

A legfőbb Unióba exportáló országok: Moldova, Norvégia, Oroszország, Ukrajna és Svájc. Az érintett termék harmadik országokból származó összes behozatala a figyelembe vett időszakban 19,2 %-kal (1,22 millió tonnáról 1,45 millió tonnára) nőtt, ami az uniós felhasználás 7,5 %-át teszi ki. Ugyanebben az időszakban az átlag egységenkénti importár fokozatosan csökkent, tonnánként 592 EUR-ról 506 EUR-ra, ami 14,6 %-os csökkenést jelent.

4. táblázat

Harmadik országokból származó behozatal

Ország

2011

2012

2013

A felülvizsgálati időszak

Moldova

Mennyiség (tonna)

47 084

99 126

86 083

185 982

Index (2011 = 100)

100

211

183

395

Piaci részesedés (%)

0,25

0,62

0,50

1,04

Átlagár (EUR/tonna)

528

483

445

438

Index (2011 = 100)

100

91

84

83

Norvégia

Mennyiség (tonna)

130 614

128 439

125 267

134 313

Index (2011 = 100)

100

98

96

103

Piaci részesedés (%)

0,71

0,80

0,73

0,75

Átlagár (EUR/tonna)

552

538

495

486

Index (2011 = 100)

100

97

90

88

Oroszország

Mennyiség (tonna)

47 185

89 236

91 037

112 748

Index (2011 = 100)

100

189

193

239

Piaci részesedés (%)

0,25

0,56

0,53

0,63

Átlagár (EUR/tonna)

494

486

436

425

Index (2011 = 100)

100

98

88

86

Ukrajna

Mennyiség (tonna)

379 216

193 955

256 928

307 276

Index (2011 = 100)

100

51

68

81

Piaci részesedés (%)

2,05

1,21

1,50

1,72

Átlagár (EUR/tonna)

505

507

457

443

Index (2011 = 100)

100

100

90

88

Svájc

Mennyiség (tonna)

290 689

293 352

297 980

298 104

Index (2011 = 100)

100

101

103

103

Piaci részesedés (%)

1,57

1,83

1,74

1,67

Átlagár (EUR/tonna)

694

632

607

596

Index (2011 = 100)

100

91

87

86

Harmadik országok összesen

Mennyiség (tonna)

1 220 464

1 086 787

1 250 867

1 454 411

Index (2011 = 100)

100

89

102

119

Piaci részesedés (%)

6,59

6,78

7,30

8,16

Átlagár (EUR/tonna)

591

564

522

506

Index (2011 = 100)

100

95

88

86

Harmadik országok összesen

Mennyiség (tonna)

1 223 572

1 087 698

1 250 955

1 455 107

Index (2011 = 100)

100

89

102

119

Piaci részesedés (%)

6,61

6,79

7,30

8,16

Átlagár (EUR/tonna)

592

564

522

506

Index (2011 = 100)

100

95

88

85

Forrás: Eurostat.

4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

| (60) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét. |
| --- | --- |

(60)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgált minden olyan gazdasági tényezőt és mutatót, amely érinthette az uniós gazdasági ágazat helyzetét.

| (61) | Ennek során a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között. A figyelembe vett időszakra vonatkozó makrogazdasági mutatók meghatározására, elemzésére és vizsgálatára az uniós gazdasági ágazatra nézve szolgáltatott adatok alapján került sor. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók szintjén gyűjtött és ellenőrzött adatok alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(61)

Ennek során a Bizottság különbséget tett a makrogazdasági és mikrogazdasági kármutatók között. A figyelembe vett időszakra vonatkozó makrogazdasági mutatók meghatározására, elemzésére és vizsgálatára az uniós gazdasági ágazatra nézve szolgáltatott adatok alapján került sor. A mikrogazdasági mutatókat a mintába felvett uniós gyártók szintjén gyűjtött és ellenőrzött adatok alapján határozták meg.

| (62) | A következő szakaszokban tárgyalt makrogazdasági mutatók: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, készletek, az értékesítés volumene, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet nagysága, felépülés a korábbi dömping hatásaiból. A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és munkaerőköltségek. |
| --- | --- |

(62)

A következő szakaszokban tárgyalt makrogazdasági mutatók: gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás, készletek, az értékesítés volumene, piaci részesedés és növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, a tényleges dömpingkülönbözet nagysága, felépülés a korábbi dömping hatásaiból. A mikrogazdasági mutatók a következők: átlagos egységár, előállítási költség, nyereségesség, pénzforgalom, beruházások, a beruházások megtérülése, tőkebevonási képesség és munkaerőköltségek.

a)   Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

| (63) | A figyelembe vett időszakban a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás | 2011 | 2012 | 2013 | A felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A gyártási mennyiség
  (tonna) | 21 502 127 | 18 565 812 | 19 742 360 | 20 236 339 |
| Gyártási mennyiség

  Index | 100 | 86 | 92 | 94 |
| Gyártási kapacitás
  (tonna) | 28 147 358 | 28 001 765 | 28 051 425 | 28 061 036 |
| Gyártási kapacitás

  Index | 100 | 99 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás
  (%) | 76 | 66 | 70 | 72 |
| Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok. |

(63)

A figyelembe vett időszakban a teljes uniós gyártás, gyártási kapacitás, kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

5. táblázat

Gyártás, gyártási kapacitás és kapacitáskihasználás

2011

2012

2013

A felülvizsgálati időszak

A gyártási mennyiség

(tonna)

21 502 127

18 565 812

19 742 360

20 236 339

Gyártási mennyiség

Index

100

86

92

94

Gyártási kapacitás

(tonna)

28 147 358

28 001 765

28 051 425

28 061 036

Gyártási kapacitás

Index

100

99

100

100

Kapacitáskihasználás

(%)

76

66

70

72

Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

| (64) | A figyelembe vett időszakban a gyártás 6 %-kal csökkent, a gyártási kapacitás stabil maradt, és a kapacitáskihasználás 76 %-ról 72 %-ra esett vissza. |
| --- | --- |

(64)

A figyelembe vett időszakban a gyártás 6 %-kal csökkent, a gyártási kapacitás stabil maradt, és a kapacitáskihasználás 76 %-ról 72 %-ra esett vissza.

b)   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (65) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat unióbeli értékesítési volumene és Unión belüli piaci részesedése a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2011 | 2012 | 2013 | A felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az Unióban
  (tonna) | 17 298 867 | 14 936 546 | 15 883 101 | 16 371 571 |
| Értékesítési volumen az Unióban

  Index | 100 | 86 | 92 | 95 |
| Piaci részesedés
  (%) | 93,4 | 93,2 | 92,7 | 91,8 |
| Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok. |

(65)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat unióbeli értékesítési volumene és Unión belüli piaci részesedése a következőképpen alakult:

6. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2011

2012

2013

A felülvizsgálati időszak

Értékesítési volumen az Unióban

(tonna)

17 298 867

14 936 546

15 883 101

16 371 571

Értékesítési volumen az Unióban

Index

100

86

92

95

Piaci részesedés

(%)

93,4

93,2

92,7

91,8

Forrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.

| (66) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése 5 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(66)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése 5 %-kal csökkent.

c)   Növekedés

| (67) | Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 4 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 1,6 százalékponttal zsugorodott. |
| --- | --- |

(67)

Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 4 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 5 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 1,6 százalékponttal zsugorodott.

d)   Foglalkoztatás és termelékenység

| (68) | A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  7. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2011 | 2012 | 2013 | A felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma | 8 888 | 8 851 | 8 849 | 8 991 |
| Foglalkoztatottak száma

  Index | 100 | 100 | 100 | 101 |
| Termelékenység (egység/foglalkoztatott) | 2 419 | 2 098 | 2 231 | 2 251 |
| Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

  Index | 100 | 87 | 92 | 93 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(68)

A figyelembe vett időszakban a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

7. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2011

2012

2013

A felülvizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

8 888

8 851

8 849

8 991

Foglalkoztatottak száma

Index

100

100

100

101

Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

2 419

2 098

2 231

2 251

Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

Index

100

87

92

93

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (69) | A figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt a foglalkoztatás. 7 %-kal csökkent ugyanakkor a termelékenység, ami a gyártás csökkenésének tulajdonítható, lásd a (68) preambulumbekezdésben szereplő 7. táblázatot. |
| --- | --- |

(69)

A figyelembe vett időszakban viszonylag stabil maradt a foglalkoztatás. 7 %-kal csökkent ugyanakkor a termelékenység, ami a gyártás csökkenésének tulajdonítható, lásd a (68) preambulumbekezdésben szereplő 7. táblázatot.

5.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (70) | Az eredeti vizsgálat során Kína tekintetében megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a minimumnak számító küszöböt, a kínai behozatal volumene viszont a figyelembe vett időszakban végig elhanyagolható szinten maradt. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén azonban az uniós gazdasági ágazatot – a Kínából harmadik országokba irányuló kivitel (45) és (46) preambulumbekezdésben említett növekvő volumene és csökkenő árai miatt – várhatóan jelentős dömping érné. Az uniós gazdasági ágazat – ahogyan a (83) preambulumbekezdésben már említettük – még mindig próbál talpra állni a Kínából származó hengerhuzal korábbi, kárt okozó dömpingelt kínai behozatalának káros hatásai után. |
| --- | --- |

(70)

Az eredeti vizsgálat során Kína tekintetében megállapított dömpingkülönbözet jóval meghaladta a minimumnak számító küszöböt, a kínai behozatal volumene viszont a figyelembe vett időszakban végig elhanyagolható szinten maradt. Az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén azonban az uniós gazdasági ágazatot – a Kínából harmadik országokba irányuló kivitel (45) és (46) preambulumbekezdésben említett növekvő volumene és csökkenő árai miatt – várhatóan jelentős dömping érné. Az uniós gazdasági ágazat – ahogyan a (83) preambulumbekezdésben már említettük – még mindig próbál talpra állni a Kínából származó hengerhuzal korábbi, kárt okozó dömpingelt kínai behozatalának káros hatásai után.

a)   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (71) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történt értékesítésekor érvényesített eladási átlagárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

  8. táblázat


  Átlagos értékesítési árak | 2011 | 2012 | 2013 | A felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási egységár az Unióban
  (EUR/tonna) | 638 | 588 | 545 | 539 |
| Átlagos eladási egységár az Unióban

  Index | 100 | 92 | 85 | 85 |
| Gyártási egységköltség
  (EUR/tonna) | 606 | 581 | 533 | 514 |
| Gyártási egységköltség

  Index | 100 | 96 | 88 | 85 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(71)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történt értékesítésekor érvényesített eladási átlagárak a következőképpen alakultak a figyelembe vett időszakban:

8. táblázat

Átlagos értékesítési árak

2011

2012

2013

A felülvizsgálati időszak

Átlagos eladási egységár az Unióban

(EUR/tonna)

638

588

545

539

Átlagos eladási egységár az Unióban

Index

100

92

85

85

Gyártási egységköltség

(EUR/tonna)

606

581

533

514

Gyártási egységköltség

Index

100

96

88

85

Forrás: kitöltött kérdőívek.

Mind az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történő, Unión belüli értékesítéskor alkalmazott eladási átlagára, mind az előállítási költség 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. Ezért az átlagos értékesítési ár követte a költségek alakulását.

b)   Munkaerőköltségek

| (72) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  9. tábla


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2011 | 2012 | 2013 | A felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR) | 51 320 | 53 514 | 52 366 | 51 814 |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

  Index | 100 | 104 | 102 | 101 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(72)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

9. tábla

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2011

2012

2013

A felülvizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

51 320

53 514

52 366

51 814

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

Index

100

104

102

101

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (73) | Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség stabil maradt a figyelembe vett időszakban. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre fokozottabban igyekezett ellenőrizni az előállítás költségét, és ezáltal fenntartani versenyképességét. |
| --- | --- |

(73)

Az egy munkavállalóra jutó átlagos munkaerőköltség stabil maradt a figyelembe vett időszakban. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy az uniós gazdasági ágazat egyre fokozottabban igyekezett ellenőrizni az előállítás költségét, és ezáltal fenntartani versenyképességét.

c)   Készletek

| (74) | Az uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Készletek | 2011 | 2012 | 2013 | A felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek
  (tonna) | 400 531 | 400 256 | 429 765 | 471 135 |
| Zárókészletek

  Index | 100 | 100 | 107 | 118 |
| Zárókészletek az előállítás százalékában kifejezve
  (%) | 1,9 | 2,2 | 2,2 | 2,3 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(74)

Az uniós gyártók készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

Készletek

2011

2012

2013

A felülvizsgálati időszak

Zárókészletek

(tonna)

400 531

400 256

429 765

471 135

Zárókészletek

Index

100

100

107

118

Zárókészletek az előállítás százalékában kifejezve

(%)

1,9

2,2

2,2

2,3

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (75) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat készletei összességében 18 %-kal nőttek. A hengerhuzal gyártásának jelentős része szabványos termékekből áll, az uniós gazdasági ágazatnak ezért bizonyos készletszintet biztosítania kell, hogy zökkenőmentesen ki tudja elégíteni az ügyfelei igényeit. Az előállítás százalékában kifejezett zárókészlet az uniós gazdasági ágazat előállításának alakulását követően viszonylag stabil maradt. |
| --- | --- |

(75)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazat készletei összességében 18 %-kal nőttek. A hengerhuzal gyártásának jelentős része szabványos termékekből áll, az uniós gazdasági ágazatnak ezért bizonyos készletszintet biztosítania kell, hogy zökkenőmentesen ki tudja elégíteni az ügyfelei igényeit. Az előállítás százalékában kifejezett zárókészlet az uniós gazdasági ágazat előállításának alakulását követően viszonylag stabil maradt.

d)   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (76) | Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  11. táblázat


  Jövedelmezőség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése | 2011 | 2012 | 2013 | A felülvizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában) | 5,1 | 1,2 | 2,3 | 4,7 |
| Pénzforgalom (EUR) | 179 540 905 | 82 626 580 | 107 291 306 | 159 860 366 |
| Beruházások (EUR) | 103 206 819 | 81 357 885 | 62 499 682 | 42 831 235 |
| A beruházások megtérülése (%) | 3,8 | – 0,1 | 0,8 | 3,0 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek. |

(76)

Az uniós gyártók jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

11. táblázat

Jövedelmezőség, cash flow, beruházások és a beruházások megtérülése

2011

2012

2013

A felülvizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

5,1

1,2

2,3

4,7

Pénzforgalom (EUR)

179 540 905

82 626 580

107 291 306

159 860 366

Beruházások (EUR)

103 206 819

81 357 885

62 499 682

42 831 235

A beruházások megtérülése (%)

3,8

– 0,1

0,8

3,0

Forrás: kitöltött kérdőívek.

| (77) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség 5,1 %-ról 4,7 %-ra csökkent. Ez alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban meghatározott 9,9 %-os célnyereség. |
| --- | --- |

(77)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A jövedelmezőség 5,1 %-ról 4,7 %-ra csökkent. Ez alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban meghatározott 9,9 %-os célnyereség.

| (78) | A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal, és a figyelembe vett időszakban pozitív maradt. A mutató azonban jelentős, 11 %-os csökkenést mutatott. Ez kételyeket ébreszt afelől, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e tevékenységeit a szükséges módon továbbra is maga finanszírozni. |
| --- | --- |

(78)

A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírozó képességére utal, és a figyelembe vett időszakban pozitív maradt. A mutató azonban jelentős, 11 %-os csökkenést mutatott. Ez kételyeket ébreszt afelől, hogy az uniós gazdasági ágazat képes-e tevékenységeit a szükséges módon továbbra is maga finanszírozni.

| (79) | A figyelembe vett időszakban a beruházások 58 %-kal csökkentek. Ezek elsősorban a korszerűsítés, a karbantartás, illetve a jogszabályban előírt biztonsági követelményeknek való megfelelés miatt szükségessé vált beruházások voltak. Esetleges hosszú távú negatív piaci tendenciát jelezhet az, hogy nem történt kapacitásbővítési beruházás. |
| --- | --- |

(79)

A figyelembe vett időszakban a beruházások 58 %-kal csökkentek. Ezek elsősorban a korszerűsítés, a karbantartás, illetve a jogszabályban előírt biztonsági követelményeknek való megfelelés miatt szükségessé vált beruházások voltak. Esetleges hosszú távú negatív piaci tendenciát jelezhet az, hogy nem történt kapacitásbővítési beruházás.

| (80) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti bruttó értékének százalékos arányában kifejezett nettó nyereség. Ez a mutató a nyereségek csökkenése következtében 3,8 %-ról 3 %-ra csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(80)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti bruttó értékének százalékos arányában kifejezett nettó nyereség. Ez a mutató a nyereségek csökkenése következtében 3,8 %-ról 3 %-ra csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (81) | Figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte. |
| --- | --- |

(81)

Figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte.

e)   Az uniós gazdasági ágazat belső felhasználásra történő gyártása

| (82) | A vizsgálat során gyűjtött információk alapján úgy találták, hogy a belső felhasználásra történő gyártás aránya nem jelentős, mivel az uniós gazdasági ágazat gyártásának mindössze mintegy 11 %-át használják belsőleg a csoporton belül. A termelési volumen növelése általában méretgazdaságosságot eredményez, ami kedvező az érintett gyártó számára. Az uniós gazdasági ágazat nagyrészt vertikálisan integrált, és a belső felhasználásra történő gyártást arra fordítják, hogy azok további feldolgozásával a kapcsolódó ágazatok hozzáadott értékű termékeket állítsanak elő. A vizsgálat nem mutatott ki olyan gyártási problémát, amely ezen továbbfeldolgozott termékek előállításához kapcsolódott volna. A belső felhasználásra történő gyártás valóban stabil maradt a figyelembe vett időszakban. A fenti megfontolások miatt a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat belső felhasználásra történő gyártása nem hatott negatívan a pénzügyi helyzetre. |
| --- | --- |

(82)

A vizsgálat során gyűjtött információk alapján úgy találták, hogy a belső felhasználásra történő gyártás aránya nem jelentős, mivel az uniós gazdasági ágazat gyártásának mindössze mintegy 11 %-át használják belsőleg a csoporton belül. A termelési volumen növelése általában méretgazdaságosságot eredményez, ami kedvező az érintett gyártó számára. Az uniós gazdasági ágazat nagyrészt vertikálisan integrált, és a belső felhasználásra történő gyártást arra fordítják, hogy azok további feldolgozásával a kapcsolódó ágazatok hozzáadott értékű termékeket állítsanak elő. A vizsgálat nem mutatott ki olyan gyártási problémát, amely ezen továbbfeldolgozott termékek előállításához kapcsolódott volna. A belső felhasználásra történő gyártás valóban stabil maradt a figyelembe vett időszakban. A fenti megfontolások miatt a Bizottság úgy véli, hogy az uniós gazdasági ágazat belső felhasználásra történő gyártása nem hatott negatívan a pénzügyi helyzetre.

f)   A kárra vonatkozó következtetés

| (83) | A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó összes kármutató negatív tendenciát mutatott. Konkrétabban, az uniós gyártás 6 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás 76 %-ról 72 %-ra esett vissza, a piaci részesedés 93,4 %-ról 1,6 százalékponttal, 91,8 %-ra esett vissza, a zárókészlet pedig 18 %-kal nőtt. Továbbá, egyéb kármutatók, mint például az Unión belül független felek számára értékesített volumen (– 6 %) és a független felekhez irányuló export (– 22 %) ugyancsak negatív tendenciát mutatott. Az Unión belüli független felek felé alkalmazott egységértékesítési ár és az előállítási költség egyaránt 15 %-kal csökkent. A jövedelmezőség 5,1 %-ról 4,7 %-ra csökkent, ami alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban meghatározott 9,9 %-os célnyereség. A befektetés jelentősen, 58 %-kal, a pénzforgalom pedig 11 %-kal csökkent. Mivel a foglalkoztatás viszonylag stabil maradt, a termelékenység 7 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(83)

A figyelembe vett időszakban az uniós gazdasági ágazatra vonatkozó összes kármutató negatív tendenciát mutatott. Konkrétabban, az uniós gyártás 6 %-kal csökkent, a kapacitáskihasználás 76 %-ról 72 %-ra esett vissza, a piaci részesedés 93,4 %-ról 1,6 százalékponttal, 91,8 %-ra esett vissza, a zárókészlet pedig 18 %-kal nőtt. Továbbá, egyéb kármutatók, mint például az Unión belül független felek számára értékesített volumen (– 6 %) és a független felekhez irányuló export (– 22 %) ugyancsak negatív tendenciát mutatott. Az Unión belüli független felek felé alkalmazott egységértékesítési ár és az előállítási költség egyaránt 15 %-kal csökkent. A jövedelmezőség 5,1 %-ról 4,7 %-ra csökkent, ami alacsonyabb, mint az eredeti vizsgálatban meghatározott 9,9 %-os célnyereség. A befektetés jelentősen, 58 %-kal, a pénzforgalom pedig 11 %-kal csökkent. Mivel a foglalkoztatás viszonylag stabil maradt, a termelékenység 7 %-kal csökkent.

| (84) | E negatív tendenciák azonban nem tulajdoníthatók a kínai behozatalnak, mivel azok volumene és piaci részesedése korlátozott volt. Az elemzés ezért azzal foglalkozott, hogy a kínai import újrakezdése milyen hatással járna az uniós piacon, amely még nem állt teljesen helyre a korábbi kínai dömpinggyakorlat után. |
| --- | --- |

(84)

E negatív tendenciák azonban nem tulajdoníthatók a kínai behozatalnak, mivel azok volumene és piaci részesedése korlátozott volt. Az elemzés ezért azzal foglalkozott, hogy a kínai import újrakezdése milyen hatással járna az uniós piacon, amely még nem állt teljesen helyre a korábbi kínai dömpinggyakorlat után.

F.   A KÁR MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VAGY FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE

1.   Előzetes megjegyzés

| (85) | Jóllehet a Kínából származó import volumene jelentősen csökkent az intézkedések 2009-es bevezetése óta, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén Kína jelentős fennmaradó gyártási kapacitását vélhetően könnyen az uniós piac felé lehetne fordítani. |
| --- | --- |

(85)

Jóllehet a Kínából származó import volumene jelentősen csökkent az intézkedések 2009-es bevezetése óta, az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén Kína jelentős fennmaradó gyártási kapacitását vélhetően könnyen az uniós piac felé lehetne fordítani.

2.   A Kínából érkező behozatalnak az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén várható volumenváltozása nyomán jelentkező hatások és az árhatások

| (86) | Ahogyan a (40)–(42) preambulumbekezdésben szerepel, a hengerhuzal teljes gyártási kapacitása meghaladja a 150 millió tonnát, a szabad kapacitás pedig a becslések szerint mintegy 50 millió tonna. E két mennyiség egyaránt jóval meghaladja a teljes uniós hengerhuzal-felhasználást. Továbbá, ahogyan a kínai statisztikákból jól látszik, Kínának az elmúlt években gyártási többletét sikerült az Unióból olyan más országokba átirányítani, ahol kevesebb kereskedelmi korlátozással kellett számolni. Ez azonban megváltozott, mivel néhány harmadik piac nemrégiben olyan védintézkedéseket vezetett be, amelyek hatékonyan megakadályozták vagy legalább megnehezítették a piacokhoz való hozzáférést a kínai import számára. Minden esetre az uniós piac – az érintett termék más harmadik országbeli piacokhoz képest viszonylag magas értékesítési árai miatt – továbbra is vonzó marad. Így ésszerűen arra lehet számítani, hogy az uniós piac mérete és árszintje miatti vonzerejének következtében, az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai gyártás nagy része átirányulna az uniós piacra. Figyelembe véve a jelenlegi kárképet és a kínai exportőrök dömpinggyakorlatait, a vizsgálat azt tárta fel, hogy az intézkedések megszüntetése minden valószínűség szerint a Kínából származó dömpingelt árú export jelentős növekedését eredményezné, ami jelentős anyagi kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(86)

Ahogyan a (40)–(42) preambulumbekezdésben szerepel, a hengerhuzal teljes gyártási kapacitása meghaladja a 150 millió tonnát, a szabad kapacitás pedig a becslések szerint mintegy 50 millió tonna. E két mennyiség egyaránt jóval meghaladja a teljes uniós hengerhuzal-felhasználást. Továbbá, ahogyan a kínai statisztikákból jól látszik, Kínának az elmúlt években gyártási többletét sikerült az Unióból olyan más országokba átirányítani, ahol kevesebb kereskedelmi korlátozással kellett számolni. Ez azonban megváltozott, mivel néhány harmadik piac nemrégiben olyan védintézkedéseket vezetett be, amelyek hatékonyan megakadályozták vagy legalább megnehezítették a piacokhoz való hozzáférést a kínai import számára. Minden esetre az uniós piac – az érintett termék más harmadik országbeli piacokhoz képest viszonylag magas értékesítési árai miatt – továbbra is vonzó marad. Így ésszerűen arra lehet számítani, hogy az uniós piac mérete és árszintje miatti vonzerejének következtében, az intézkedések hatályvesztése esetén a jelenlegi kínai gyártás nagy része átirányulna az uniós piacra. Figyelembe véve a jelenlegi kárképet és a kínai exportőrök dömpinggyakorlatait, a vizsgálat azt tárta fel, hogy az intézkedések megszüntetése minden valószínűség szerint a Kínából származó dömpingelt árú export jelentős növekedését eredményezné, ami jelentős anyagi kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

3.   Következtetés

| (87) | A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából származó behozatalra kivetett intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint újra kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(87)

A fentiek fényében a Bizottság megállapítja, hogy a Kínából származó behozatalra kivetett intézkedések hatályon kívül helyezése minden valószínűség szerint újra kárt okozna az uniós gazdasági ágazatnak.

G.   AZ UNIÓS ÉRDEK

| (88) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is. |
| --- | --- |

(88)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, az importőrök és a felhasználók érdekeit is.

| (89) | Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére. |
| --- | --- |

(89)

Az alaprendelet 21. cikkének (2) bekezdése alapján minden érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére.

| (90) | Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(90)

Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy – a dömping és a károkozás várható megismétlődésére vonatkozó következtetések ellenére – léteznek-e olyan kényszerítő okok, amelyek arra engednének volna következtetni, hogy az Uniónak nem áll érdekében fenntartani a meglévő intézkedéseket.

1.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (91) | Az uniós gazdasági ágazat folyamatosan vesztett piaci részesedéséből, és jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban. Az intézkedések visszavonása esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még ennél is rosszabb helyzetbe kerülne. |
| --- | --- |

(91)

Az uniós gazdasági ágazat folyamatosan vesztett piaci részesedéséből, és jelentős kár érte a figyelembe vett időszakban. Az intézkedések visszavonása esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még ennél is rosszabb helyzetbe kerülne.

| (92) | Következtetésként levonható tehát, hogy a Kínával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(92)

Következtetésként levonható tehát, hogy a Kínával szembeni hatályos intézkedések fenntartása az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

2.   Az importőrök/kereskedők érdeke

| (93) | E hatályvesztési felülvizsgálatban az importőrök/kereskedők egyike sem jelentkezett. Ezért nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések fenntartása bármilyen negatív hatással lenne tevékenységeikre. |
| --- | --- |

(93)

E hatályvesztési felülvizsgálatban az importőrök/kereskedők egyike sem jelentkezett. Ezért nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések fenntartása bármilyen negatív hatással lenne tevékenységeikre.

3.   A felhasználók érdeke

| (94) | E hatályvesztési felülvizsgálatban a felhasználók egyike sem jelentkezett. Ami a felhasználókat illeti, az eredeti vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések kivetésének a felhasználók tevékenységére gyakorolt esetleges hatása összességében nagyon korlátozott lenne. Először is, a felhasználók túlnyomó többsége bőséges nem kínai forrásból vásárolja a hengerhuzalt. Másodszor, az intézkedések kivetésének esetleges hatását a továbbfeldolgozott termékek tekintetében kell nézni, amelyek magas hozzáadott értéket képviselnek. Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem hatna hátrányosan a felhasználók jelenlegi helyzetére. |
| --- | --- |

(94)

E hatályvesztési felülvizsgálatban a felhasználók egyike sem jelentkezett. Ami a felhasználókat illeti, az eredeti vizsgálat megállapította, hogy az intézkedések kivetésének a felhasználók tevékenységére gyakorolt esetleges hatása összességében nagyon korlátozott lenne. Először is, a felhasználók túlnyomó többsége bőséges nem kínai forrásból vásárolja a hengerhuzalt. Másodszor, az intézkedések kivetésének esetleges hatását a továbbfeldolgozott termékek tekintetében kell nézni, amelyek magas hozzáadott értéket képviselnek. Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy az intézkedések fenntartása nem hatna hátrányosan a felhasználók jelenlegi helyzetére.

4.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (95) | A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kína elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen. |
| --- | --- |

(95)

A fentiekre tekintettel a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy nem szól uniós érdekből fakadó kényszerítő ok a Kína elleni jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása ellen.

H.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (96) | Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a meglévő intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. Az egyik érdekelt fél a Bizottság következtetéseit alátámasztó észrevételeket nyújtott be. |
| --- | --- |

(96)

Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a meglévő intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a nyilvánosságra hozatalt követően benyújtsák észrevételeiket. Az egyik érdekelt fél a Bizottság következtetéseit alátámasztó észrevételeket nyújtott be.

| (97) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Kínából származó hengerhuzal behozatalára vonatkozóan a 703/2009/EK rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(97)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírtak szerint a Kínából származó hengerhuzal behozatalára vonatkozóan a 703/2009/EK rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (98) | Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések – amelyek csak azon vállalatra vonatkoznak, amely esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg – egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik. |
| --- | --- |

(98)

Annak érdekében, hogy a lehető legalacsonyabb szintre csökkentsék az intézkedések megkerülésének a vámtételek közötti nagy különbségekből adódó kockázatát, úgy ítélték meg, hogy ebben az esetben a dömpingellenes vámok megfelelő alkalmazásának biztosítására különleges intézkedésekre van szükség. E különleges intézkedések – amelyek csak azon vállalatra vonatkoznak, amely esetében egyedi vámtételeket állapítottak meg – egyebek között a következők: a tagállamok vámhatóságai előtt olyan érvényes kereskedelmi számla bemutatása, amely megfelel az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek. Az ilyen számlával nem kísért behozatalokra az összes többi gyártóra alkalmazandó dömpingellenes maradványvám vonatkozik.

| (99) | Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (11) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(99)

Ha a későbbiek folyamán valamely vállalat megváltoztatja a nevét, a vállalat kérheti ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (11) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell az összes releváns információt, amely alapján bizonyítható, hogy a változtatás nem érinti a vállalatnak a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát. Amennyiben a vállalat nevének megváltoztatása nem érinti a rá vonatkozó kedvezményes vámtételre való jogosultságát, a névváltoztatással kapcsolatos tájékoztató értesítés kerül közzétételre az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (100) | Ez a rendelet összhangban van az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(100)

Ez a rendelet összhangban van az 1225/2009/EK rendelet 15. cikkének (1) bekezdése szerint létrehozott bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 és a 7227 90 95 KN-kóddal bejelentett, a Kínai Népköztársaságból származó, vasból, illetve ötvözött vagy ötvözetlen acélból – a rozsdamentes acél kivételével – készült, szabálytalanul felgöngyölt tekercsben kiszerelt, melegen hengerelt rudak behozatalára végleges dömpingellenes vámot kell kivetni.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson megállapított árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vámtétel (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| Valin Group | 7,9 | A930 |
| Minden más vállalat | 24,0 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vámtétel (%)

TARIC-kiegészítő kód

Valin Group

7,9

A930

Minden más vállalat

24,0

A999

(3)   A (2) bekezdésben említett vállalat számára meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amelyen szerepel az említett számlát kibocsátó vállalat név és beosztás szerint azonosított tisztségviselője által keltezett és aláírt alábbi nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba irányuló kivitelre értékesített (mennyiség) hengerhuzalt a (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Jean-Claude JUNCKER

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  A Tanács 703/2009/EK rendelete (2009. július 27.) a Kínai Népköztársaságból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről, a kivetett ideiglenes vám végleges beszedéséről, valamint a Moldovai Köztársaságból és a Törökországból származó hengerhuzalok behozatalára vonatkozó eljárás megszüntetéséről (HL L 203., 2009.8.5., 1. o.).

2

(3)  HL C 318., 2013.11.1., 6. o.

3

(4)  HL C 252., 2014.8.2., 7. o.

4

(5)  2014 Steel statistical yearbook by Worldsteel Association, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

5

(6)  Ez a számadat magában foglalja mind a szénacél, mind a rozsdamentes acél hengerhuzalt (a rozsdamentes acél hengerhuzal nem tartozik az érintett termék fogalmába). Az Eurofer, az International Stainless Steel Forum tagjának, becslései szerint a figyelembe vett időszakban – beleértve a felülvizsgálati időszakot is – Kínában a rozsdamentes acélból készült hengerhuzal-gyártás a teljes hengerhuzal-gyártás kevesebb mint 5 %-át teszi ki.

6

(7)  A bizalmas adatok védelme miatt a megállapított konkrét dömpingkülönbözeteket nem közölhetők, így azok tartományokban kerülnek megadásra.

7

(8)  Törökország 2014 novemberében emelte rendes vámtételét 40 %-ra, azaz a felülvizsgálati időszak után, így nem torzította az analóg országra vonatkozó megállapításokat.

8

(9)  A South China Morning Post 2015. január 20-i száma, a Le Figaro 2015. március 26-i száma, a The Australian Financial review 2015. április 20-i kiadása, a CNBC 2015. május 7-i adása.

9

(10)  A hengerhuzalt elterjedten használják az építőágazatban.

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

11

---

| 15.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 268/26 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 268/26

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1847 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2015. október 14.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 14-én .

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 671. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | AL | 45,0 |
| MA | 141,5 |
| MK | 46,1 |
| TR | 56,6 |
| ZZ | 72,3 |
| 0707 00 05 | AL | 36,9 |
| TR | 115,3 |
| ZZ | 76,1 |
| 0709 93 10 | TR | 137,2 |
| ZZ | 137,2 |
| 0805 50 10 | AR | 163,5 |
| CL | 149,0 |
| TR | 110,0 |
| UY | 81,3 |
| ZA | 112,5 |
| ZZ | 123,3 |
| 0806 10 10 | BR | 274,5 |
| EG | 187,8 |
| MA | 56,6 |
| MK | 97,5 |
| TR | 177,1 |
| ZZ | 158,7 |
| 0808 10 80 | AR | 258,5 |
| CL | 127,9 |
| MK | 23,1 |
| NZ | 169,4 |
| ZA | 145,4 |
| ZZ | 144,9 |
| 0808 30 90 | CN | 65,9 |
| TR | 134,2 |
| XS | 95,1 |
| ZA | 218,5 |
| ZZ | 128,4 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

AL

45,0

MA

141,5

MK

46,1

TR

56,6

ZZ

72,3

0707 00 05

AL

36,9

TR

115,3

ZZ

76,1

0709 93 10

TR

137,2

ZZ

137,2

0805 50 10

AR

163,5

CL

149,0

TR

110,0

UY

81,3

ZA

112,5

ZZ

123,3

0806 10 10

BR

274,5

EG

187,8

MA

56,6

MK

97,5

TR

177,1

ZZ

158,7

0808 10 80

AR

258,5

CL

127,9

MK

23,1

NZ

169,4

ZA

145,4

ZZ

144,9

0808 30 90

CN

65,9

TR

134,2

XS

95,1

ZA

218,5

ZZ

128,4

---

(1)  Az országoknak a Közösség harmadik országokkal folytatott külkereskedelmére vonatkozó statisztikáról szóló 471/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az országok és területek nómenklatúrájának frissítése tekintetében történő végrehajtásáról szóló, 2012. november 27-i 1106/2012/EU bizottsági rendeletben (HL L 328., 2012.11.28., 7. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 15.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 268/28 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 268/28

---

A TANÁCS (EU) 2015/1848 HATÁROZATA

(2015. október 5.)

a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó 2015. évi iránymutatásokról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 148. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament véleményére (1),

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

tekintettel a Régiók Bizottságának a véleményére (3),

tekintettel a Foglalkoztatási Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A tagállamoknak és az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében meghatározott, a teljes foglalkoztatottságra és a társadalmi haladásra irányuló célkitűzések megvalósítása érdekében összehangolt stratégia kialakítására kell törekedniük a foglalkoztatás és különösen a szakképzett, képzett és alkalmazkodásra képes munkaerő, valamint a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén. A tagállamoknak a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlat figyelembevételével közös érdekű ügynek kell tekinteniük a foglalkoztatás előmozdítását, és az ilyen irányú fellépésüket a Tanács keretében össze kell hangolniuk. |
| --- | --- |

(1)

A tagállamoknak és az Uniónak az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkében meghatározott, a teljes foglalkoztatottságra és a társadalmi haladásra irányuló célkitűzések megvalósítása érdekében összehangolt stratégia kialakítására kell törekedniük a foglalkoztatás és különösen a szakképzett, képzett és alkalmazkodásra képes munkaerő, valamint a gazdasági változásokra reagálni képes munkaerőpiacok fejlesztése terén. A tagállamoknak a szociális partnerek kötelezettségeire vonatkozó nemzeti gyakorlat figyelembevételével közös érdekű ügynek kell tekinteniük a foglalkoztatás előmozdítását, és az ilyen irányú fellépésüket a Tanács keretében össze kell hangolniuk.

| (2) | Az Uniónak küzdenie kell a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és elő kell mozdítania a társadalmi igazságosságot és védelmet, valamint a nemek közötti egyenlőséget. A politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás és a képzés magas szintjére vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

(2)

Az Uniónak küzdenie kell a társadalmi kirekesztés és megkülönböztetés ellen, és elő kell mozdítania a társadalmi igazságosságot és védelmet, valamint a nemek közötti egyenlőséget. A politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során az Uniónak figyelembe kell vennie a foglalkoztatás magas szintjének előmozdítására, a megfelelő szociális biztonság biztosítására, a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemre, valamint az oktatás és a képzés magas szintjére vonatkozó követelményeket.

| (3) | A tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatások összhangban állnak a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó, az (EU) 2015/1184 tanácsi ajánlásban (4) meghatározott átfogó iránymutatásokkal. Az iránymutatások együttesen alkotják az Európa 2020 stratégiát végrehajtó iránymutatást (a továbbiakban: Európa 2020 integrált iránymutatás), amelyet a Tanácsnak kell elfogadnia a tagállami és az uniós politikák irányvonalának meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok foglalkoztatáspolitikájára vonatkozó iránymutatások összhangban állnak a tagállamok és az Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó, az (EU) 2015/1184 tanácsi ajánlásban (4) meghatározott átfogó iránymutatásokkal. Az iránymutatások együttesen alkotják az Európa 2020 stratégiát végrehajtó iránymutatást (a továbbiakban: Európa 2020 integrált iránymutatás), amelyet a Tanácsnak kell elfogadnia a tagállami és az uniós politikák irányvonalának meghatározása céljából.

| (4) | Az Európai Unióról szóló szerződés (EUMSZ) rendelkezéseivel összhangban szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és alkalmaz a költségvetési, makrogazdasági és strukturális politikák területén. E különböző eszközöket az európai szemeszter átfogó keretbe foglalja a gazdasági, költségvetési, foglalkoztatási és szociális politikák integrált, többoldalú felügyelete céljából, hogy ezzel mozdítsa elő az Európa 2020 stratégia céljainak elérését, mindenekelőtt a foglalkoztatás, az oktatás és a szegénység csökkentése terén, a 2010/707/EU tanácsi határozatban (5) foglaltak szerint. Az európai szemeszter a Bizottság 2015-ös éves növekedési jelentésében foglaltak szerinti egyszerűsítés és megerősítés révén várhatóan még hatékonyabban fog működni. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Unióról szóló szerződés (EUMSZ) rendelkezéseivel összhangban szakpolitikai koordinációs eszközöket alakított ki és alkalmaz a költségvetési, makrogazdasági és strukturális politikák területén. E különböző eszközöket az európai szemeszter átfogó keretbe foglalja a gazdasági, költségvetési, foglalkoztatási és szociális politikák integrált, többoldalú felügyelete céljából, hogy ezzel mozdítsa elő az Európa 2020 stratégia céljainak elérését, mindenekelőtt a foglalkoztatás, az oktatás és a szegénység csökkentése terén, a 2010/707/EU tanácsi határozatban (5) foglaltak szerint. Az európai szemeszter a Bizottság 2015-ös éves növekedési jelentésében foglaltak szerinti egyszerűsítés és megerősítés révén várhatóan még hatékonyabban fog működni.

| (5) | A pénzügyi és gazdasági válság során kiderült, hogy hol vannak az Unió és tagállamai gazdaságának gyenge pontjai. Az is nyilvánvalóvá vált, hogy a tagállamok gazdaságai és munkaerőpiacai nagymértékben függenek egymástól. Napjaink legnagyobb kihívása abban áll, hogy biztosítani lehessen, hogy az Unió az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és a munkahelyteremtés irányába haladjon. Ehhez mind uniós, mind nemzeti szinten az EUMSZ-nek és az uniós gazdasági kormányzásnak megfelelő, összehangolt, ambiciózus és hatékony politikai fellépésre van szükség. E politikai fellépés célja többek között, hogy a kínálati és keresleti oldali intézkedések ötvözésével fellendítse a beruházásokat, megújítsa a strukturális reformok iránti elkötelezettséget és felelősségteljes költségvetési gazdálkodásra ösztönözzön, és ezzel egyidejűleg szem előtt tartsa azok foglalkoztatási és szociális hatását is. E tekintetben a Tanács és a Bizottság 2015-ös közös foglalkoztatási jelentésében közzétett foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytáblája kiemelten hasznos eszköz a főbb foglalkoztatási és szociális problémák és különbségek idejében történő feltárásához, valamint a legsürgetőbb szakpolitikai fellépést igénylő területek meghatározásához. |
| --- | --- |

(5)

A pénzügyi és gazdasági válság során kiderült, hogy hol vannak az Unió és tagállamai gazdaságának gyenge pontjai. Az is nyilvánvalóvá vált, hogy a tagállamok gazdaságai és munkaerőpiacai nagymértékben függenek egymástól. Napjaink legnagyobb kihívása abban áll, hogy biztosítani lehessen, hogy az Unió az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés és a munkahelyteremtés irányába haladjon. Ehhez mind uniós, mind nemzeti szinten az EUMSZ-nek és az uniós gazdasági kormányzásnak megfelelő, összehangolt, ambiciózus és hatékony politikai fellépésre van szükség. E politikai fellépés célja többek között, hogy a kínálati és keresleti oldali intézkedések ötvözésével fellendítse a beruházásokat, megújítsa a strukturális reformok iránti elkötelezettséget és felelősségteljes költségvetési gazdálkodásra ösztönözzön, és ezzel egyidejűleg szem előtt tartsa azok foglalkoztatási és szociális hatását is. E tekintetben a Tanács és a Bizottság 2015-ös közös foglalkoztatási jelentésében közzétett foglalkoztatási és szociális mutatók eredménytáblája kiemelten hasznos eszköz a főbb foglalkoztatási és szociális problémák és különbségek idejében történő feltárásához, valamint a legsürgetőbb szakpolitikai fellépést igénylő területek meghatározásához.

| (6) | A munkaerőpiac reformjait, ezen belül a tagállami bérmegállapítási mechanizmusokat a társadalmi párbeszédre vonatkozó nemzeti gyakorlatnak megfelelően kell alakítani, megfelelő szakpolitikai teret hagyva a társadalmi-gazdasági kérdések átfogó mérlegeléséhez. |
| --- | --- |

(6)

A munkaerőpiac reformjait, ezen belül a tagállami bérmegállapítási mechanizmusokat a társadalmi párbeszédre vonatkozó nemzeti gyakorlatnak megfelelően kell alakítani, megfelelő szakpolitikai teret hagyva a társadalmi-gazdasági kérdések átfogó mérlegeléséhez.

| (7) | A tagállamoknak és az Uniónak a válság társadalmi hatásait is kezelniük kell, és arra kell törekedniük, hogy összetartó társadalmat alakítsanak ki, amelyben az emberek képesek felmérni az előttük álló változásokat és megfelelően reagálni rájuk, és aktív szereplői lehetnek mind a társadalomnak, mind a gazdaságnak. Egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenkinek, valamint csökkenteni kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, különösen a munkaerőpiac és a szociális védelmi rendszerek hatékony működésének biztosítása és a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok megszüntetése révén. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a gazdasági növekedés előnyeiből minden polgár és minden régió részesüljön. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamoknak és az Uniónak a válság társadalmi hatásait is kezelniük kell, és arra kell törekedniük, hogy összetartó társadalmat alakítsanak ki, amelyben az emberek képesek felmérni az előttük álló változásokat és megfelelően reagálni rájuk, és aktív szereplői lehetnek mind a társadalomnak, mind a gazdaságnak. Egyenlő hozzáférési feltételeket és lehetőségeket kell teremteni mindenkinek, valamint csökkenteni kell a szegénységet és a társadalmi kirekesztettséget, különösen a munkaerőpiac és a szociális védelmi rendszerek hatékony működésének biztosítása és a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok megszüntetése révén. A tagállamoknak biztosítaniuk kell továbbá, hogy a gazdasági növekedés előnyeiből minden polgár és minden régió részesüljön.

| (8) | Az Európa 2020 integrált iránymutatásoknak megfelelő intézkedések nagyban hozzájárulnak az Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája („Európa 2020”) célkitűzéseinek megvalósításához. Az Európa 2020 stratégiát alá kell támasztani azokkal az integrált európai és nemzeti szakpolitikai intézkedésekkel, melyeket az Uniónak és a tagállamoknak végre kell hajtaniuk annak érdekében, hogy az összehangolt strukturális reformok pozitív tovagyűrűző hatásokat váltsanak ki, sikerüljön a gazdaságpolitikai intézkedések megfelelő kombinációját kialakítani, az európai szakpolitikák pedig egységesebb módon járuljanak hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez. |
| --- | --- |

(8)

Az Európa 2020 integrált iránymutatásoknak megfelelő intézkedések nagyban hozzájárulnak az Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája („Európa 2020”) célkitűzéseinek megvalósításához. Az Európa 2020 stratégiát alá kell támasztani azokkal az integrált európai és nemzeti szakpolitikai intézkedésekkel, melyeket az Uniónak és a tagállamoknak végre kell hajtaniuk annak érdekében, hogy az összehangolt strukturális reformok pozitív tovagyűrűző hatásokat váltsanak ki, sikerüljön a gazdaságpolitikai intézkedések megfelelő kombinációját kialakítani, az európai szakpolitikák pedig egységesebb módon járuljanak hozzá az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez.

| (9) | Bár az Európa 2020 integrált iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentekkel, a szociális partnerek és a civil társadalom képviselőinek szoros bevonásával kell történnie. |
| --- | --- |

(9)

Bár az Európa 2020 integrált iránymutatások a tagállamoknak és az Uniónak szólnak, végrehajtásuknak valamennyi nemzeti, regionális és helyi hatósággal partnerségben, illetve a parlamentekkel, a szociális partnerek és a civil társadalom képviselőinek szoros bevonásával kell történnie.

| (10) | Az Európa 2020 integrált iránymutatások a reformok végrehajtásával kapcsolatban adnak útmutatást a tagállamok számára, szem előtt tartva a tagállamok egymástól való kölcsönös függőségét. Ezek az integrált iránymutatások összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktummal és a meglévő európai jogszabályokkal. Az integrált iránymutatásokra kell épülnie azoknak az országspecifikus ajánlásoknak, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet. |
| --- | --- |

(10)

Az Európa 2020 integrált iránymutatások a reformok végrehajtásával kapcsolatban adnak útmutatást a tagállamok számára, szem előtt tartva a tagállamok egymástól való kölcsönös függőségét. Ezek az integrált iránymutatások összhangban állnak a Stabilitási és Növekedési Paktummal és a meglévő európai jogszabályokkal. Az integrált iránymutatásokra kell épülnie azoknak az országspecifikus ajánlásoknak, amelyeket a Tanács a tagállamokhoz intézhet.

| (11) | A Foglalkoztatási Bizottság és a Szociális Védelmi Bizottság – a Szerződés szerinti megbízatásukkal összhangban – nyomon követik, miként kerül sor a vonatkozó szakpolitikáknak a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások fényében történő végrehajtására. Szoros együttműködést kell folytatniuk e bizottságoknak és a Tanács azon egyéb előkészítő szerveinek, amelyek részt vesznek a gazdasági és szociális politikák koordinációjában, |
| --- | --- |

(11)

A Foglalkoztatási Bizottság és a Szociális Védelmi Bizottság – a Szerződés szerinti megbízatásukkal összhangban – nyomon követik, miként kerül sor a vonatkozó szakpolitikáknak a foglalkoztatáspolitikai iránymutatások fényében történő végrehajtására. Szoros együttműködést kell folytatniuk e bizottságoknak és a Tanács azon egyéb előkészítő szerveinek, amelyek részt vesznek a gazdasági és szociális politikák koordinációjában,

ELFOGADTA EZ T A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács elfogadja a mellékletben szereplő, a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokat. Ezek az iránymutatások az Európa 2020 integrált iránymutatások részét képezik.

2. cikk

A tagállamoknak a mellékletben foglalt iránymutatásokat figyelembe kell venniük foglalkoztatáspolitikai intézkedéseikben és reformprogramjaikban, amelyekről az EUMSZ 148. cikke (3) bekezdésének megfelelően be kell számolni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Luxembourgban, 2015. október 5-én.

a Tanács részéről

az elnök

N. SCHMIT

---

(1)  2015. július 8-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

1

(2)  2015. május 27-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  2015. június 4-i vélemény (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  A Tanács (EU) 2015/1184 ajánlása (2015. július 14.) a tagállamok és az Európai Unió gazdaságpolitikáira vonatkozó átfogó iránymutatásokról (HL L 192., 2015.7.18., 27. o.)

4

(5)  A Tanács 2010/707/EU határozata (2010. október 21.) a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 308., 2010.11.24., 46. o.).

5

---

MELLÉKLET

A TAGÁLLAMOK FOGLALKOZTATÁSPOLITIKÁIRA VONATKOZÓ IRÁNYMUTATÁSOK

AZ EURÓPA 2020 INTEGRÁLT IRÁNYMUTATÁSOK II. RÉSZE

5. iránymutatás: A munkaerő-kereslet fellendítése

A tagállamoknak meg kell könnyíteniük a minőségi munkahelyek teremtését, csökkenteniük kell azokat a tényezőket, amelyek a vállalatokat a munkaerő felvételében akadályozzák, valamint elő kell mozdítaniuk a vállalkozói készséget, különösen a kisvállalkozások alapítását és növekedési lehetőségeit. A szociális gazdaság megvalósulását és a szociális innovációt is aktívan támogatniuk kell.

Az adóterheket a munka megadóztatásáról át kell helyezni olyan egyéb adóztatási forrásokra, amelyek kevésbé fogják vissza a foglalkoztatást és a növekedést, de mindeközben meg kell óvni azokat a bevételi forrásokat, amelyek a megfelelő szociális védelemhez és a növekedést elősegítő kiadások fedezéséhez szükségesek. A munkát terhelő adók mérséklésének a munkaerőpiacra való belépés előtt álló akadályok és visszatartó tényezők, ezen belül is különösen azok megszüntetésére kell irányulnia, amelyek a munkaerőpiacról leginkább kiszorult személyek munkába állását nehezítik meg.

A tagállamoknak a szociális partnerekkel együtt és a nemzeti gyakorlatokkal összhangban olyan bérmegállapítási mechanizmusok használatát kell bátorítaniuk, amelyek lehetővé teszik a termelékenység alakulásának függvényében történő rugalmas bérezést. Figyelembe kell venni a készségek, valamint az egyes régiók, ágazatok és társaságok gazdasági teljesítménye közötti eltéréseket is. A minimálbérek meghatározásakor a tagállamoknak és a szociális partnereknek a dolgozói szegénységre, a munkahelyteremtésre és a versenyképességre gyakorolt hatásokkal is számolniuk kell.

6. iránymutatás: A munkaerő-kínálat növelése és a készségek és kompetenciák fejlesztése

A tagállamoknak a szociális partnerekkel együttműködve a megfelelő tudás, készség- és kompetenciakínálat révén elő kell mozdítaniuk a foglalkoztathatóságot és a termelékenységet. Végre kell hajtaniuk a szükséges beruházásokat valamennyi oktatási és képzési rendszer vonatkozásában, hogy növeljék a rendszerek hatékonyságát és eredményességét a munkaerői készség- és kompetenciafejlesztésben, és ezáltal a rendszerek révén hamarabb fel lehessen ismerni és ki lehessen elégíteni a mindinkább digitalizálódó és a technológiai, környezeti és demográfiai változások jellemezte gazdaság dinamikus munkaerőpiacainak gyorsan változó igényeit. A tagállamoknak egyúttal fokozottan törekedniük kell arra is, hogy az egész életen át tartó, minőségi tanulást mindenki számára elérhetővé tegyék, és meghosszabbítsák a munkával töltött aktív éveket a tevékeny időskort támogató stratégiák végrehajtása révén.

Az oktatási és képzési rendszerek strukturális hiányosságait orvosolni kell a magas szintű képzettség biztosítása, valamint annak érdekében, hogy csökkenjen az iskolát korán elhagyó fiatalok száma. A tagállamoknak emelniük kell a népesség iskolázottsági szintjét, ösztönözniük kell az olyan munkaalapú tanulási rendszereket, mint például a duális oktatás, javítaniuk kell a szakképzés minőségét, továbbá bővíteniük kell a formális oktatási rendszeren kívül megszerzett tudás, készségek és kompetenciák elismerésének és érvényesítésének lehetőségeit is.

Kezelni kell a magas munkanélküliségi és inaktivitási ráta problémáját is. A hosszú távú és strukturális munkanélküliséget jelentősen csökkenteni kell átfogó és egymást erősítő stratégiákkal, így például az érintettek munkaerőpiacra való visszatérését elősegítő, célzott aktív támogatással. Átfogóan foglalkozni kell az ifjúsági munkanélküliség és a foglalkoztatásban, oktatásban vagy képzésben részt nem vevő nagyszámú fiatal (NEET-fiatalok) problémájával, mégpedig az iskolából vagy képzésből a munkába való átmenet strukturális javítása révén, ideértve az ifjúsági garancia teljes körű bevezetését is.

Mérsékelni kell a munkaerőpiacra való belépést akadályozó tényezőket, különösen, ami a hátrányos helyzetű csoportok munkavállalását illeti.

Többek között az egyenlő díjazás révén növelni kell a nők munkaerő-piaci részvételét és érvényre kell juttatni a nemek közötti egyenlőséget. Elő kell mozdítani a munka és a családi élet összeegyeztethetőségét, különösen a megfizethető és minőségi kisgyermekkori nevelési szolgáltatások, gondozási szolgáltatások, valamint tartós ápolás-gondozási szolgáltatások lehetőségének biztosításával.

A tagállamoknak teljes mértékben ki kell használniuk az Európai Szociális Alap és egyéb uniós alapok nyújtotta lehetőségeket a foglalkoztatásnak, a társadalmi befogadásnak, az egész életen át tartó tanulásnak és az oktatásnak a fejlesztésére, valamint közigazgatás javítására.

7. iránymutatás: A munkaerőpiacok működésének javítása

A tagállamoknak figyelembe kell venniük a rugalmas biztonság alapelveit. Csökkenteniük kell és meg kell előzniük a munkaerő-piaci szegmentációt, és küzdeniük kell a be nem jelentett munkavégzés ellen. A foglalkoztatásvédelmi szabályok, a munkajog és az intézmények révén megfelelő munkaerő-felvételi környezetet kell teremteni, egyben gondoskodni kell mind a foglalkoztatottak, mind az álláskeresők megfelelő szintű védelméről. Olyan minőségi munkahelyeket kell teremteni, amelyeken a társadalmi-gazdasági biztonság, a munkaszervezés, az oktatási és képzési lehetőségek, a munkakörülmények (ezen belül az egészség és a biztonság) és a munka és a magánélet közötti egyensúly egyaránt biztosított.

A tagállamoknak az idevágó reformokat és politikai intézkedéseket – a saját gyakorlatuknak megfelelően – a nemzeti parlamentekkel és a szociális partnerekkel szoros együttműködésben kell megtervezniük és végrehajtaniuk, gondoskodva arról is, hogy a társadalmi párbeszédet nemzeti szinten működőképesebbé és hatékonyabbá tegyék.

A tagállamoknak meg kell erősíteniük az aktív munkaerő-piaci szakpolitikáikat azok hatékonyságának növelésével, célcsoportjaik pontosításával, hatékonyabb megszólításával és kibővítésével, továbbá a szakpolitikák és a passzív intézkedések kölcsönhatásának javításával, valamint azzal, hogy biztosítják a munkanélküliek jogait és felelősségét az aktív álláskeresés tekintetében. Ezen intézkedéseknek arra kell irányulniuk, hogy jobban összehangolják a munkaerő-piaci keresletet és kínálatot, és támogassák a hosszú távú megoldást nyújtó átmeneteket.

A tagállamoknak törekedniük kell a jobb, hatékonyabb állami foglalkoztatási szolgálatok létrehozására, hogy visszaszorítsák és lerövidítsék a munkanélküliséget az álláskeresőknek kínált személyre szabott szolgáltatásokkal, a munkaerő-piaci kereslet támogatásával és a teljesítménymérő rendszerek alkalmazásával. A tagállamoknak hatékonyan aktiválniuk kell azokat, akikben megvan a potenciál, hogy belépjenek a munkaerőpiacra, ugyanakkor védelemben kell részesíteniük azokat, akik nem képesek a munkaerő-piaci részvételre. A tagállamoknak a megkülönböztetésmentességet célzó hatékony intézkedésekkel ösztönözniük kell a valamennyi nő és férfi előtt nyitva álló befogadó munkaerőpiacok létrejöttét, továbbá a humántőkébe való beruházásokkal növelniük kell a foglalkoztathatóságot.

Elő kell mozdítani a munkavállalók mobilitását az európai munkaerőpiacban rejlő lehetőségek maradéktalan kiaknázása érdekében. Ki kell küszöbölni a foglalkoztatói nyugdíj mobilitásának és a képzettségek elismerésének akadályait. A tagállamoknak ugyanakkor a hatályos szabályokkal való visszaélések megakadályozására is ügyelniük kell, valamint fel kell ismerniük a bizonyos régiókban jelentkező elitelvándorlás kockázatát is.

8. iránymutatás: A társadalmi befogadás elősegítése, a szegénység elleni küzdelem és az esélyegyenlőség előmozdítása

A tagállamoknak korszerűsíteniük kell a szociális védelmi rendszereket annak érdekében, hogy a polgárok minden életszakaszában hatékony, eredményes és megfelelő védelmet nyújtsanak, támogatva a társadalmi befogadást, egyenlő esélyeket biztosítva a férfiak és a nők számára és kiküszöbölve az egyenlőtlenségeket. Az általános megközelítések szelektívekkel történő kiegészítése javítja majd a hatékonyságot, az egyszerűsítés pedig jobb hozzáférhetőséget és minőséget eredményez. Nagyobb figyelmet kell fordítani a megelőző és integrált stratégiákra. A szociális védelmi rendszereknek elő kell segíteniük a társadalmi befogadást azzal, hogy ösztönzik a polgárok aktív munkaerő-piaci és társadalmi részvételét. Alapvetőek a megfizethető, elérhető és minőségi szolgáltatások, például a gyermekgondozás, a napköziotthonos ellátás, az oktatás, a képzés, a lakhatás, az egészségügyi szolgáltatások és a tartós ápolás-gondozás. Mindez magában foglalja az olyan alapszolgáltatásokra és -intézkedésekre fordított kiemelt figyelmet, amelyeknek célja a korai iskolaelhagyás megelőzése, az aktív keresők szegénységi rátájának csökkentése, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem.

E célra több eszközt is be kell vetni egymást kiegészítve és az aktív befogadás alapelveivel összhangban, így pl. egyéni igényekhez szabott munkaerő-aktiválási szolgáltatásokat, a minőségi és elérhető szolgáltatásokat és megfelelő mértékű jövedelemtámogatást. A szociális védelmi rendszereket úgy kell kialakítani, hogy minden támogatásra jogosult személyre kiterjedjenek, elősegítsék a védelmet és a humántőke-beruházásokat, és segítsenek megelőzni vagy csökkenteni a szegénységet és a társadalmi kirekesztést, illetve védelmet nyújtani ellene a teljes életciklus során.

A tagállamoknak a növekvő élettartam és a demográfiai változások ellenére is biztosítaniuk kell a nyugdíjrendszerek fenntarthatóságát és megfelelőségét mind a nők, mind a férfiak számára. A tagállamoknak jobb minőségűvé, elérhetőbbé, eredményesebbé és hatékonyabbá kell tenniük az egészségügyi ellátást és a tartós ápolási-gondozási rendszereket, és mindeközben szavatolniuk kell a fenntarthatóságot is.

---

| 15.10.2015 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 268/33 |
| --- | --- | --- | --- |

15.10.2015

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 268/33

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1849 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2015. október 13.)

egyes Ghánából származó zöldségek tekintetében a károsító szervezetek Unióba történő behurcolása és Unión belüli elterjedése elleni intézkedésekről

(az értesítés a C(2015) 6858. számú dokumentummal történt)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényeket vagy növényi termékeket károsító szervezeteknek a Közösségbe történő behurcolása és a Közösségen belüli elterjedése elleni védekezési intézkedésekről szóló, 2000. május 8-i 2000/29/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (3) bekezdésének harmadik mondatára,

mivel:

| (1) | A tagállamok által egyes Ghánából származó növények és növényi termékek szállítmányain végzett növény-egészségügyi ellenőrzések során megállapítást nyert, hogy e növények és növényi termékek esetében nagy számban észlelték károsító szervezetek, elsősorban nem európai Tephritidae, például Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny, illetve Bemisia tabaci (Genn.) jelenlétét. A Ghánából származó, az Unióban károsító szervezetekkel fertőzöttként azonosított szállítmányok száma 2009 óta jelentős növekedést mutat. A legtöbb károsító szervezetet – vetőmagjaik kivételével – a Capsicum L., a Lagenaria Ser., a Luffa Mill., a Momordica L. és a Solanum L. (a S. lycopersicum L. kivételével) növényeken észlelték (a továbbiakban: „meghatározott áruk”). |
| --- | --- |

(1)

A tagállamok által egyes Ghánából származó növények és növényi termékek szállítmányain végzett növény-egészségügyi ellenőrzések során megállapítást nyert, hogy e növények és növényi termékek esetében nagy számban észlelték károsító szervezetek, elsősorban nem európai Tephritidae, például Ceratitis cosyra (Walker), Thrips palmi Karny, illetve Bemisia tabaci (Genn.) jelenlétét. A Ghánából származó, az Unióban károsító szervezetekkel fertőzöttként azonosított szállítmányok száma 2009 óta jelentős növekedést mutat. A legtöbb károsító szervezetet – vetőmagjaik kivételével – a Capsicum L., a Lagenaria Ser., a Luffa Mill., a Momordica L. és a Solanum L. (a S. lycopersicum L. kivételével) növényeken észlelték (a továbbiakban: „meghatározott áruk”).

| (2) | A Bizottság által Ghánában 2012-ben és 2015-ben végzett ellenőrzések hiányosságokat állapítottak meg a növény-egészségügyi exportbizonyítványok rendszerében. A ghánai illetékes hatóságok által tett kötelezettségvállalások és intézkedések ellenére tovább emelkedett a fertőzöttként azonosított szállítmányok száma. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság által Ghánában 2012-ben és 2015-ben végzett ellenőrzések hiányosságokat állapítottak meg a növény-egészségügyi exportbizonyítványok rendszerében. A ghánai illetékes hatóságok által tett kötelezettségvállalások és intézkedések ellenére tovább emelkedett a fertőzöttként azonosított szállítmányok száma.

| (3) | Figyelembe véve az említett ellenőrzések eredményeit és az észlelések számát, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Ghána jelenlegi növény-egészségügyi biztosítékai nem elegendőek annak biztosításához, hogy a Ghánából származó növények és növényi termékek szállítmányai károsító szervezetektől mentesek legyenek, illetve hogy a meghatározott áruk Unióba történő importja ne járjon a károsító szervezetek Unióba történő behurcolásának kockázatával. |
| --- | --- |

(3)

Figyelembe véve az említett ellenőrzések eredményeit és az észlelések számát, a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy Ghána jelenlegi növény-egészségügyi biztosítékai nem elegendőek annak biztosításához, hogy a Ghánából származó növények és növényi termékek szállítmányai károsító szervezetektől mentesek legyenek, illetve hogy a meghatározott áruk Unióba történő importja ne járjon a károsító szervezetek Unióba történő behurcolásának kockázatával.

| (4) | A meghatározott áruk Unióba irányuló importja jelentette kockázat kezelésére indokolt intézkedéseket hozni. Következésképpen indokolt megtiltani a meghatározott áruk Unióba történő behozatalát. |
| --- | --- |

(4)

A meghatározott áruk Unióba irányuló importja jelentette kockázat kezelésére indokolt intézkedéseket hozni. Következésképpen indokolt megtiltani a meghatározott áruk Unióba történő behozatalát.

| (5) | Az intézkedéseket 2016. december 31-ig kell fenntartani a behurcolás folyamatos kockázatának kezelése érdekében, mindeközben lehetővé téve Ghána számára bizonyítványozási rendszerének javítását. |
| --- | --- |

(5)

Az intézkedéseket 2016. december 31-ig kell fenntartani a behurcolás folyamatos kockázatának kezelése érdekében, mindeközben lehetővé téve Ghána számára bizonyítványozási rendszerének javítását.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Az Unió területére tilos behozni Ghánából származó Capsicum L., Lagenaria Ser., Luffa Mill., Momordica L. és Solanum L. (a S. lycopersicum L. kivételével) növényeket a vetőmagok kivételével.

2. cikk

Az 1. cikket 2016. december 31-ig kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2015. október 13-án.

a Bizottság részéről

Vytenis ANDRIUKAITIS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 169., 2000.7.10., 1. o.

1

---